Hällefluiulran. 283 



Hippotjhssus vidcjaris. E. Moreau: Hist. iiat des Poiss. de la Fraiice, 



T. III, pag. 287. - 1881. 

 ,. Jordax & Gilbert: S^-nopsis of the Fishes 



of North America; BuUet. of the United. States 

 National Museum, N:o 16, pag. 819. — 1882. 

 ,. Francis Day: The Fishes of Great Bvitain 



& Irelaud, vol. II, pag. 5, ]A. 94. — 1880— 

 1884. 

 ,. MöBlus & Heinckk: Die Fische der Ostsée, i)ag. 



87. — 1883. 

 •,. E. COLLETT: Meddelels. om Norges Fiske i Aa- 



rene 1879-83: Nyt Magaz. f. Naturvid. 29 Bd. 

 (särsk. aftr.) pag. 98. — 1884. 

 Af Linné anföres dess Svenska namn " HälgflundrcC . I Skandinavisk 

 Fauna nppgifvas namnen Hälleflundra och Helc/efl undra. C. CederströM') 

 uppgifver namnet Hällebarn såsom förekommande i trakten af Strömstad, 

 och i\lALM (anf. st.) anför namnet HällefisJc såsom allmänt i Bohuslän, der 

 den vid Sydkoster äfven kallus Hälleflundrc. Dess vanliga Norska namn 

 är Qmite och stundom äfven HeVeflijndre. 



BesJcr. Den ernår en mycket betydlig storlek, och är en 

 af de allra störste af vare fiskar, och den störste af dem, som 

 äro matnyttige. Uti Skandin. Fauna anföres, att ett exemplar 

 1)lifvit fångadt vid Bohuslänska Wäderöarna, som vägt 86 

 lispund, och Kköyer uppgifver, att han i Lofoten undersökt ett 

 exemplar, som var 7 fot långt, men Collett anför en uppgift 

 af fiskare i Westfinmarken, att de iakttagit derstädes ett exem- 

 plar af omkr. 18 fots längd, eller lika långt som fiskarenas 

 "Ottringsbaad", hvilken är den störste uppgifne storleken. Van- 

 ligen fås den af 3 till 5 fots längd och -J till 4 lispunds vigt, 

 eller 900 till 1500 milhs längd och 17 till 25'/., kilograms 

 vigt. Ki'oppsformeu är långsträckt oval, med höjden från nå- 

 got framom midten starkt aftagande bakåt, och med öfre och 

 undi'e profilkonturerne bakåt konvergerande ungefär lika mycket. 

 Största kroppshöjden (utan inberäkning af rygg- och analfenoriia) 

 något framom midten, iunehålles hos de äldre i allmänhet ej 

 fullt 3:ne ggr och hos de yngre väl 3:ne ggr i totallängden, 

 och störste tjockleken, som hos de äldre vanligen är belägen 

 vid bukens midt, och hos de unge vid locken, innehålles omkr. 

 4 eller nära 4 ggr i största kroppshöjden. Stjertens höjd strax 

 framom stjertfenan innehålles nära 5 ggr i sist nämnda höjd. 

 Kroppen är jemförelsevis temligen tjock, ehuru något mera 



1) Öfvers. af K. Vet. Ak:s Förh. 1876, N:o 4, pag. 66. 



