Hälleflundran. 285 



ofvan nämnde bas. De båda gälhionorna äro förenade under 

 det mycket smala gälnäset och bilda der en bred och tunn 

 gemensam fri hudflik, och hvardera gälhinnan har 7 strålar. 

 Med undantag af läpparne, hakan mellan underkäkens grenar 

 och trakten kring näsborrarne, är hufvudet öfver allt täckt af 

 mycket små fjäll. — Tänderna äro koniska och tillspetsade 

 samt krökta inåt, och ungef. lika mycket utbildade på ögon- 

 sidan som på blindsidan, samt bilda framtill på mellankäks- 

 beuen hos äldre individer åtminstone 3:ne irreguliera rader, och 

 på främre delen af underkäken 2:ue d:o d:o, men hos yngre 

 och smärre individer synas framtill på de förra benen endast 

 2:ne rader och på den senare blott 1 d:o. De, som sitta fram- 

 till på öfver- och underkäken, äro större än de andra. Svalg- 

 benens tänder äro af samme form som käkarnes d:o. De undre 

 svalgbenen äro smala, och på dem sitta tänderna i 2:ne rader, 

 och de i den yttre raden äro mycket mindre än de i den inre 

 d:o samt, med undantag af de främre, mycket små. På de öfre 

 svalgbenen sitta tänderna i flera sneda rader. — Ryggfcnan, 

 som börjar öfver öfra ögat, något framom dess midt, och slutar 

 på ett afstånd från stjei-tfenan, som är föga mindre än ögats 

 längddiameter, är låg framtill och baktill och har sin högsta 

 höjd ungef. på midten, der den innehålles 2 73 till 3me 

 ggr i hufvudets längd. Den är här jemnt afrundad, och den 

 har 98 till 107 (vanligen omkr. 100) strålar, som alla äro 

 ledade och af hvilka de 5 till 12 bakerste äro tvågreuige. — 

 AnaJfenan, som börjar på ett afstånd bakom auus, som stun- 

 dom är något större än bukfenans längd och stundom utgör 

 blott Vs af denna, och framom hvilken är en kort framåt rig- 

 tad tagg ("aualtagg"), är obetydligt högre än ryggfenan samt 

 har samme form som den, med undantag deraf, att den har 

 sin största höjd framom midten. Den har 73 till 82 (vanligen 

 76 till 78) strålar, som alla äro ledade och af hvilka de 8 till 

 13 bakerste äro tvågreuige. — Bröstfenor tia äro små, och den 

 på blindsidan är något mindre än den på ögonsidau, hvars längd 

 är ungef. lika med ' /., af hufvudets d:o. De sitta högt uppe, 

 med snedt fäste, och äro af en elliptisk och snedt samt på 

 ögonsidau något mera tillspetsad form, samt hafva 11 till 16 

 strålar. — Biikfenorna, som äro fastade nära intill hvarandra 

 och något framom bröstfenornas fästen, äro särdeles små, och 

 deras längd utgör knappt '/2 ^^ ögonsidans bröstfenas d:o. De 



