Lilla Hällefliindran. 297 



stor och större än hos toregående art, och mimvinkelu är ungef. 

 under ögats midt och bakre änden af öfverkäksbenet är under 

 dess bakre kant. Munspriugan är något uppstigande, och spet- 

 sen af underkäken skjuter fram om öfverkäkens d:o. Nosens 

 längd, eller afståndet mellan nedra ögat och nosspetsen inne- 

 hålles ej fullt 4 ggr i hufvndets d:o. Ögonen äro temligen små, 

 och deras längddiameter innehålles omkr. 8 ggr i hufvndets 

 längd och är något mindre än '/o ^^ nosens d:o. Det öfra ögat 

 sitter med nära öfra hälften belägen på hufvndets öfre kant 

 och rigtad uppåt, och det nedra d:o sitter något längre tillbaka 

 än det öfra, samt långt nere och intill öfverkäksbenet. Det 

 minsta afståndet mellan ögonen är hos de äldre bredare men 

 hos de yngre smalare än ögats längddiameter. Gällocken och 

 gälhinnorna tyckas likna dem hos föregående art, och hvardera 

 gälhiunans strålar äro 7. Hufvudet är, liksom hos föregående, 

 täckt af mycket små och släta fjäll. — Tänderna äro krökta, 

 koniska och spetsiga, samt ungef. lika utbildade på båda sidorna 

 af så väl öfver- som underkäken. På mellankäksbenen bilda de 

 framtill 2:ne rader, som baktill konvergera, och ett par af de 

 främre i den inre raden å hvartdera benet äro större än de 

 andra på dessa ben, men eljest äro de i den inre raden de 

 minsta. På underkäken sitta de i en enkel och gles rad, och 

 äro alla temligen långa och liknande nålspetsar. Plogbenet 

 och gombenen sakna tänder. Nedre svalgbeueus tänder sitta i 

 enkel rad. — Kyggfenan, som börjai' öfver bakre delen af det 

 öfra ögat och hvars största höjd, som är bakom dess midt, 

 knappt utgör Vs ^f hufvudets längd, har 92 till 102 strålar, 

 som alla äro ledade men enkle. Afståndet mellan den och 

 stjertfenan är något större än stjertens höjd framom denna. — 

 AnaJfcnan, som börjar ett godt stycke bakom anus och som 

 har samme form som ryggfenan samt slutar under dess slut, 

 och framför hvilken icke är någon analtagg, har 71 till 75 

 strålar, som alla äro ledade och äfvenledes enkle. — Bröst- 

 fenorna hafva 14 till 15 strålar, samt äro små och af en ellip- 

 tisk och baktill afrundad eller aflångt oval form, och längden 

 af den på ögonsidan utgör 2/. af hufvudets d:o. — Bukfenorna 

 äro betydligt mindre än bröstfeuorna och helt små, samt äro 

 fastade något framom dessas fästen, och äro af en elliptisk 

 form samt hafva G strålar. — Stjertfenan är grundt utringad 

 och har omkr. 20 strålar. — Fjällen äro små och släta samt 



