300 Slägtet Hippoglossoides. 



Pleuroncctes Limancloides, C. J. Sundeväll: Skandinaviens Fiskar, af \V. v. 

 Wright, B. Fries, C. U. Ekström & C. J. Sunde- 

 vall, 6:te haft. pag. 117, 5:te haft. pl. 27. - 

 1840 & 1838. 

 Platessa limcmdoicUs, H. KrOyer: Danmarks Fiske, 2;det Bd. pag. 358. 



— 1843-1845. 

 Cithariis platessoides, Idem: Gaimard, Voyages en Scandin. etc. Zoolo- 



gie, Poiss. pl. 21. — 1845. 

 Pleuronectes limandoides, S. Nilsson: Skand. Fauna, 4;de del. Fiskarna, 



pag. 629 — 1855. 

 iJrepanopsetta platessoides, Th. Gill: Catal. of the Fishes of the easteru 

 coast of North America, etc: Proceed. of the 

 Acad. of Nat. Sciences of Pliiladelphia 1861, Ap- 

 pend. jiag. 50. — 1862. 

 HippotjJossoides limandoides. A. GuNTHEK: Catal. of the Fishes in the Bri- 

 tish Museum, vol. IV, pag. 405. — 1862. 

 „ „ K. COLLETT: Norges Fiske, pag. 136. — 1875. 



., „ A. W. Malm : Göteb:s och BohusLs Fauna, pag. 



509. - 1877. 



„ platessoides, Jl. Collett: Fiske fra Nordhavs-Expeditionens 



sidste Togt, Sommeren 1878; Vid. Selsk:s i Chri- 



stiania Förh. 1878, särsk. aftr. pag. 92. — 1879. 



„ „ Idem: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 



1875—78; Vid. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, 



N:o 1, pag. 74. — 1879. 



„ „ Idem: Den Norske Nordhavs-Expedition 1876 — 



1878; Zoologi, Fiske, pag. 144. — 1880. 

 „ ■„ Jordan & Gilbekt: S3aiopsis of the Fishes of 



North America, pag. 826. - 1882. 

 „ limandoides, Fancis Day: The Fishes of Great. Britain & 



Ireland, vol. II, pag. 9, pl. 95. — 1880-1884. 

 ,. „ MöBlus & Heincke: Die Fische der Ostsee, pag. 



88. — 1883. 

 1 "Skandinaviens Fiskar" har den tätt namnet Ler-Flundra och i 

 Skandin. Fauna det af Ler-Skädda. N. O. Schagerström uppgifver, att 

 den vid Landskrona kallas Horntunga och vid Kullen Judepiga och Stormun. 

 I Göteborgs och Bohusläns Fauna anföres, att den i Bohusläns skärgård 

 benämnes Storgab och Glib eller Glihsjädda, och det första af dessa namn 

 uppgifves af C Cederstrum såsom tillegnadt den i trakten af Strömstad, 

 och oss synes det derför, att detta således inom vårt land har den mesta 

 användningen. Vid Christiania hafva vi hört den kallas Engelsman. 



Beskr. Den ernår ringa storlek, och dess totallängd öfver- 

 stiger hos oss sällan 300 — 350 mill., eller något öfver 1 fot 

 och är vanligtvis mindre än denna längd. Dess kroppsform är 

 något vexlande efter åldern, och hos de äldre är kroppshöjden 

 större än hos de yngre, och innehålles hos de förre omkring 



