Pigghvarfven, 307 



Bcshr. Vid vår vestva kust ernår deu ej sällan en längd 

 af 2 till 3 fot eller c-OU till 900 mill. och 15 till 20 skålpunds 

 eller omkr. (> — 8 kilograms vigt, men nägon gång erhållas de, 

 som äro ännu större och väga omkr. ■J:ne lispund. Enligt 

 hvad vi erfarit och enligt hvad C. J. Sundevall (anf. st.) upp- 

 gifver lilir deu i norre delen af Östersjön "och i Roslagen i all- 

 mänhet endast 10 till 14 tum dec.m. eller 300 — 420 mill. 

 läng, med en vigt af 3 — 4 skålpund, och är vanligen mindre 

 än detta matt, men C. U. Ekström (anf. st.) säger sig någon 

 gång hafva erhållit den vid Södermanland af G till 7 skålpunds 

 vigt. — Kroppsformen är mycket hög, och, sedd från sidan, då 

 stjertfenan och deu henne närmaste delen af stjerten undantages, 

 nästan rundad, och med nämnde delars inberäkning rundad t 

 oval, med hufvudets främre del bildande en trubbig fram- 

 stående vinkel. Största kroppshöjden, något litet bakom mid- 

 ten mellan underkäkens spets och stjertfenans bas, innehålles 

 ungef. 1 2/.-5 o*^h hos större exemplar stundom nästan 1 '"j^ ggr i 

 totallängden. Kroppen är, i synnerhet hos de mindre och hos 

 deu i Östersjön varande formen, temligen tunn, så att dess 

 störste tjocklek, öfver locken eller ock öfver buken, innehålles 

 7 till 8 ggr i största kroppshöjden och 3 V3 till 4 ggr i huf- 

 vudets längd. Hos större exemplar är kroppen något tjockare, 

 och dess störste tjocklek innehålles hos dem 6 till 6 72 &g-" i 

 största kroppshöjden. Ugousidan är något konvex och tydligen 

 mera muskulös än blindsidan, som är plattad. Stjertens höjd 

 strax framom stjertfenan är mera än 3me ggr större än af- 

 ståndet mellan ryggfenan och stjertfenan, och utgör något mera 

 än V3 af hufvudets längd. Afståndet mellan underkäkens spets 

 och anus är lika med denna längd. Anus har sitt läge 

 bakom bukfenornas fästen och strax framom analfenan samt på 

 blindsidan strax innanför bukkanten. — Hufviidet är temligen 

 stort, och dess längd innehålles hos de äldre omkr. 3^/5 och 

 hos de yngre omkr. 3 — 3 72 ggi' i totallängden. Underkäken 

 skjuter, då munnen är sluten, med den under hakan varande 

 knölen något framom den öfre d:0. Munnen är stor, med nästan 

 vertikalt uppstigande munspringa, med muuvinkeln under nedra 

 ögats midt och med bakre änden af öfverkäksbehet under dess 

 bakre kanfi). Underkäkens längd är något, men icke betydligt 



1) Ufverkäksbenet har liksom iimnspvingan en starkt uppstigande eller 

 nästan vertikal rigtning. Hade det en horisontel sådan, skulle det räcka 

 bakom nedra ögat. 



