320 Slägtet Bothus. 



H/iombus Icevis, Francis Day: The Fishes of Gieal. Britaiii & 



Ireland. vol. II, pag. 14, pl. 97. 1880-1884. 

 „ „ MöBlus c& HeinX'KH: Die Fische der Ostsee, pag. 



90. - 1883. 



Den är vid Skånes vestra hafskust allmänt känd under benämningen 

 Slätvar, och vid Bohuslän under den af Släthvarf, och enligt Göteb:s och 

 Bohushs Fauna stundom under den af Släthoarfvel och Sandhvarf, hvilket 

 sist nämnda namn äfven enligt C. Cedersteöm ') tilldelas den i trakten af 



Strömstad. 



JBc.slcr. Deu blir icke så stor som föregående art, och öf- 

 verstiger sällau 2:ne fot eller 600 mill. i längd och 6 till 8 

 skålpund i vigt. Den är ock i allmänhet tunnare i kroppen, 

 Kroppsformen är temligeu bredt oval, då fenorna icke tagas 

 med i beräkning, och största kroppshöjdeu, som har sitt läge 

 något framom midten af totallängden, är ungef. lika med hälf- 

 ten af den senare, ehuru den stundom hos äldre är något litet 

 mindre och stundom hos yngre något litet större än denna 

 hälft. Kroppen är tunn, och dess störste tjocklek, som vanligen 

 har sitt läge något ofvan spetsen af ögousidans bröstfena, utgör 

 ungef. ^li af största kroppshöjden. Stjerten är strax framom 

 stjertfenau temligen hög, och dess höjd derstädes innehålles 

 mellan 4 och 5 ggr i största kroppshöjden. Anus har sitt läge 

 på blindsidan strax ofvan bukkanten och intill, ehuru med större 

 delen framom basen af analfenans l:ste stråle. Afståndet mel- 

 lan spetsen af underkäken och anus är stundom nästan lika 

 med och stundom något litet mindre än hufvudets längd. — 

 Hufvudet är af medelmåttig storlek, och dess längd innehålles 

 omkr. 4 ggr (stundom något litet mera och stundom d:o mindre) 

 i totallängden. Underkäkens längd är ungef. lika med V2 ^f 

 hufvudets d:o, och den skjuter framom den öfre d:o samt har 

 under hakvinkeln en knöl, och dess halfvas bakre hörn är skarpt. 

 Munnen är temligeu stor, med starkt uppstigande munspringa 

 och med munvinkeln ungef. under det uedra ögats framkant och 

 bakre änden af öfverkäksbenet, hvars längd är något mindre 

 än V2 ^f hufvudets d:o, ungef. under dess midt. Näsborrarne 

 å ögonsidan sitta i longitudinel rad efter och temligen nära in- 

 till hvarandra, samt dubbelt närmare det uedra ögat än nos- 

 spetsen. Den främre är något större än den bakre och har bak- 

 till en temligen stor tillspetsad hudflik. På blindsidan äro de 



1) Öfvers. af K. Vet. Ak:s Förh. 1876, N:o 4, p. 66. 



