Tuiigeln arfven. 333 



nedre gren, uära intill hvarandra) som hos slägtet Bothus, men 

 ögonsidans bukfena är betydligt längre än blindsidans d:o, och 

 det är blott den förra som är fästad äfven på basibranchioste- 

 galbeuet. Dess längd är något större än den af ögonsidans 

 bröstfena. Strålarnes antal är i båda 6. Ögonsidans bukfenas 

 främre ände bildar i förening med basibrauchiostegalbenet en 

 fri spets bakom de båda gälbinnornas förening. — Stjcrtfenan 

 är starkt afrundad och af medelmåttig längd (ungef. lika med 

 2/3 af hufvudets d:o). Den har 1 1 greuige strålar och å hvar- 

 dera sidan 3me icke greuige stödjestrålar. — Fjällen äro tem- 

 ligen stora, tunna och lätt affallande. De större på ögonsidan 

 äro hos ett större exemplar omkr. 3 mill. långa. De förete på 

 olika ställen på denna sida en vexlaude form. De på ögonsidans 

 mellerste delar äro af en ojemnt rundadt oval form, med den 

 frie änden trubbviuklig och den instuckne d:o bugtig. En del 

 af sidoliniens fjäll äro elliptiska, och dessa hafva i allmänhet 

 en låugsgående half kanal. Deras frie del företer på ögonsidan 

 en rhomboidisk form, men är på blindsidan mera afrundad. 

 Deras skulptur har tätt stående koncentriska och vid den in- 

 stuckne änden ganska tätt stående och talrika radiära strimmor, 

 med uucleus decentral eller närmare den frie änden. Denne 

 ände har å ögonsidan i kanten en rad af spetsige och temligen 

 långe taggar, till antalet vanligen 20 — 40 å de större fjällen. 

 Oaktadt denna beväpning äro dessa fjäll dock egentligen att 

 betrakta såsom transformerade cycloidijäll, men kunna äfven 

 benämnas ctenoidfjäll. Blindsidans Ijäll äro mer rundade och 

 sakna taggar. På ögonsidan sträcker sig tjällbetäckningen långt 

 ut på de vertikala fenorna, men på blindsidan endast på stjert- 

 fenan, ehuru de här betäcka hela kroppssidan. Uti en nästan 

 vertikal rad öfver spetsen af den tillbakalagda bröstfenan äro 

 25 — 28 fjäll, och uti sidolinien omkring 55 d:o, af hvilka 15 — 16 

 i bågen. — Sidolinien bildar en starkt uppstående och ojemn 

 båge öfver bröstfenan, från hvars spets den går rät långs rygg- 

 raden till stjertfenan. — Färgen är på ögonsidan gråbrunaktig 

 eller stundom något ljusare, grågulaktig, ofta med i rad stälde 

 punktlike, svartbrunaktige fläckar långs sidolinien samt innan- 

 för och långs basen af rygg- och analfenorna. Fenorna på 

 samma sida svart punkterade. Blindsidau är hvit. Iris är 

 gröngulaktig och till en del fläckig af gråbrunt. 



