Kissos' Hvarf. 349 



Zeugopterus unimacnlatus (Eisso). 

 Rissos Hvarf). 



Munven är stor och underkälcens längd är större än '/j af Jmfvudets 

 d:o. Kroppens höjd. tttcm inheräkning af fenorna, innehålles 2:ne ggr i 

 totallängden. Bygg fenan börjar of ver ögonsidans bakre näsborre, och dess 

 förste stråle är förlängd. 



Ef. 70-80; af. 61—68: brf. 10—12: bf. 6; stjf. 16. 

 BhombKS vnimaculatus. ElssO: Hist. nat. de? jiiincip. Product. de TEu- 



rope raéiidionale. T. III, pag. 252. — 1826. 

 Scoi)hthaJmus „ Bonaparte: Iconographia della Fauna Italica, T. 



III. Pesci, pag. 9.S, tav. I (103 i hela serien). 



fig. 3. — 1832-1841. 

 Zengopterus piinctatm, Yakrell: Hist. of Brit. Fishes. 3:d edit. (Ricliard- 



son), vol. I, pag. 650. — 1859. 

 Phnjnorhombus unimaculatus, A. Gunther: Catal. of tbe Fisbes in tbe 



Brit. Mus. vol. IV, pag. 414. — 1862. 

 Pleuronectes ^ E. jMoreaU: Hist. nat des Poiss. de la Frauce, 



T. III. pag. 323. - 1881. 

 Zetigojiterus uttmacnlatns, Tkå^CIS Day: The Fishes of Great Britain 



& Ireland, vol. II, pag. 17, pl. 99 — 1880— 



1884. 

 Beskr. Den blir blott obetydligt större än sraåhvarfven. och dess 

 totallängd lär knappt öfverstiga 5 tum dec.ra. eller 150 mill. Den liknar 

 berghvarfven mycket i kroppsformen, som är bredt oval och framtill trub- 

 big. Största kroppshöjden, med trånräkning af fenorna, innehålles ungef. 

 2:ne ggr i totallängden. — Hufvndet är stort, och dess längd innehålles 

 3^ 3 eller nära 4 ggr i totallängden. Munnen är stor och starkt uppsti- 

 gande, och underkäken framskjuter något framom den öfre d:o, och den 

 förres längd är större än Vj af hufvudets d:o. Under hakvinkeln är en 

 knöl. Afståndet mellan nosspetsen och det nedra ögat är ungef. lika med 

 ögonens längddiameter, hvilken utgör ungef. ^|^ af hufvudets längd. Gäl- 

 hinnans strålar äro 7, och båda gälhinnorna äro föga förenade under gäl- 

 näset. Skiljeväggen mellan gälhålorna är genombruten af ett stort ellip- 

 tiskt hål. — Tänderna äro mycket små och spetsiga, och bilda kardlika 

 band på mellankäksbenen och underkäken, men saknas på plogbenet. — 

 Byggfenan börjar ett godt stycke framom öfra ögat och ungef. öfver ögon- 

 sidans bakre näsborre, och slutar nästan vid stjertfenans bas, hvarest den 

 med bakerste strålarne, som äro mycket fine. böjer sig öfver på blindsidan. 

 Den har 70 till 80 strålar, af hvilka den liste uppskjuter med en fri tråd- 

 lik spets mer eller mindre högt öfver de närmast följande. Den har sin 

 största höjd något framom början af den bakerste V'^ af totallängden. — 

 Analfenan är. med undantag deraf att dess Itste stråle icke är förlängd, 

 af samme byggnad som ryggfenan, och börjar strax bakom anus och slutar 



1) Detta namn har den erhållit i Skandinavisk Fauna. 



