Berghvarfven. 353 



är något längre än det öfra ögats läugddiameter, hvilken är 

 lika med det uedras d:o och utgör ungef. Vs af hufvudets längd. 

 Ögonen äro af medelmåttig storlek, och sitta nära intill hvar- 

 andra, så att mellanbalkens dem emellan minsta bredd hos de 

 yngre blott utgör ungef. ' „ och hos de äldre ungef, ' ^ af öfra 

 ögats längddiameter, och det öfra ögat sitter nästan rätt öfver 

 det nedra och endast högst obetydligt längre tillbaka än detta. 

 Det förra är beläget ett godt stycke under ryggfenan, och af- 

 ståndet dem emellan är hos yngre något större än ^/^ af ögats 

 läugddiameter, och hos de äldre ungef. lika med hela denne 

 diameter. Locket och underlocket bilda ofvan bröstfenans bas 

 €n aftrubbad, bakåt utstående vinkel, och det senare är framom 

 nämnde bas grundt urbugtadt, något grundare så på ögonsidan 

 än på blindsidan, Mellanlockets undre kant är framtill grundt 

 konkav. Förlockets båda grenar bilda nedtill och baktill en 

 vinkel, som är något större än en rät, men som är afrundad, 

 och den öfre grenens bakre kant är något bugtig. De båda 

 gälhinnorna äro föga förenade och bilda blott en smal fri ge- 

 mensam hudflik under gälnäset, och hvardera har 7 strålar. 

 Hålet å skiljeväggen mellan båda gälhålorna är stort och ellip- 

 tiskt. På ögonsidan är hufvudet öfver allt täckt af sträfva, 

 taggbeväpnade fjäll, men på blindsidan saknar det fjäll. — 

 Tänderna äro mycket små, spetsiga och krökta, och bilda på 

 mellankäksbenen och underkäken kardlika, framtill bredare och 

 baktill starkt afsmalnande band. På plogbenets främre ände 

 äro de färre och sitta i en irregulier båge. Gombenen sakna 

 tänder. Svalgbenens tänder likna de andra, och sitta kardlikt. 

 — Ryggfenany som börjar på nosen, intill öfverkäksbenens 

 främre eller öfre ändar samt på hufvudets öfre kant och icke 

 in pä blindsidan, och liksom analfenan vid slutet är böjd öfver 

 på stjertens blindsida, och der är fästad på stjertfenans bas, 

 med de bakerste strålarne böjde inåt öfver denna fena, är lägst 

 framtill, utan förlängd stråle, och höjer sig mycket långsamt 

 bakåt, och är högst ungefär vid början af den bakerste ^5 af 

 dess längd, hvarest dess höjd utgör omkr. V4 af största kropps- 

 höjden. Dess öfre kant bildar en jemn båge. Den har omkr. 

 87 till 101 strålar, som alla äro grenige och förenade genom 

 fenhinnan ända till spetsarne. — Analfenan börjar något litet 

 längre fram än nedra bakre hörnet å förlocket, och är af samme 

 byggnad och form som ryggfenan och företer, såsom redan blif- 



LiUjeborg, Fiskarne. H. 23 



