354 Slägtet Zeugopterus. 



vit aufördt, vid sitt slut samma förhållande som den, så att 

 afståndet mellan båda dessa fenor på stjertfenaus blindsida icke 

 är stort. Den är dock litet högre än ryggfenan, och antalet af 

 dess strålar vexlar mellan B9 och 80. Hvardera af de delar, 

 med hvilka rygg- och analfenorna sträcka sig öfver på stjert- 

 fenans blindsida, har 4 till 5 strålar. Vid dess främre ände 

 är analfenan medelst fenhinna förenad med båda bukfenorna 

 ända till nära fenstrålarnes spetsar. Framom den finnes ingen 

 analtagg. Den har sin största höjd midt emot den samma å 

 ryggfenan. — JBröstferian å ögonsidan är temligen lång och 

 snedt tillspetsad, med de öfre strålarne längst, så att dess längd 

 utgör nära V2 ^f hufvudets d:0. Dess strålar äro till antalet 

 12, som, med undantag af den öfverste, äro grenige. Den är 

 rigtad för det mesta uppåt och föga bakåt. Blindsidaus bröst- 

 fena är mycket mindre än ögonsidans d:o, och dess längd är föga 

 mera än '^ ^f ^^^ seuares. Den är trubbigt tillspetsad och 

 har 10 till 1 1 strålar. — Btikfenonia, som äro sins emellan 

 af ungef. samma längd och höjd, börjande vid spetsen af den 

 nedre smale grenen af basibranchiostegalbenet och intill det 

 nedre bakre hörnet af underkäken, och sträckande sig med sine 

 bakre spetsar bakom analfenans början, hafva hvardera 6 strå- 

 lar, som alla äro grenige och af hvilka de båda främste (I å 

 hvardera sidan) genom hud äro förenade vid basen. Deras längd 

 från deras början till de bakre strålarnes spetsar utgör ungef. 

 Yg af hufvudets d:o, och deras bakre strålar äro icke synner- 

 ligen betydligt längre än de främre d:o. Bakom dem finnas 

 inga taggar å bäckenbenen. — Stjertfenan är liten (dess längd 

 utgör ej fullt 7.2 af hufvudets d:o) och starkt afrundad baktill, 

 samt distinkt, ehuru vid basen förenad med rygg- och anal- 

 fenorna. Den har 14 grenige strålar och å hvardera sidan 1 

 icke grenig stödjestråle. — Fjällen äro särdeles karakteristiska 

 och äro på de båda sidoi'na mycket olika hvarandra. I allmän- 

 het äro de små. På ögonsidan äro de något större än på blind- 

 sidan och betäcka hvarandra mycket tätare spån likt, samt äro 

 af en annan form, och äro i den frie kanten taggbeväpnade, då 

 deremot blindsidans fjäll sakna taggar. På förra sidan hafva 

 de största hos ett exemplar af 225 mill:s totallängd den ver- 

 tikale diametern, som hos en stor del är den störste, ungef. 3 

 mill. lång eller föga mera. Deras form är något vexlande, men 

 i allmänhet hafva de den antingen , af en iialfcirkel eller ock 



