Rödspättau. 3f)3 



tjocka, trubbiga och knöllika samt tätt sittande, samt bildande 

 på hvartdera undre svalgbenet 2^16 rader. — Ryggfenan börjar 

 midt öfver det öfra ögat och slutar midt öfver anal fenans slut, 

 och på ett afstånd från stjertfenaii som utgör omkr. Ys ^H^i' 

 något mera af underkäkens längd. Dess största höjd är belä- 

 gen något bakom raidten af dess längd, och innehålles nära 

 4 ggr i största kroppshöjden. Den har 61 till 77 (vanligen 

 omkr. 70) strålar, som alla äro ledade men icke grenige och 

 med sine spetsar, i synnerhet de främre, räcka något utom fen- 

 hinnan. — Änalfenan, som börjar ett litet stycke bakom anus 

 och framom hvilken är en mer eller mindre skarp analtagg, 

 är af samme byggnad som ryggfenan, men har sin största höjd, 

 som är föga större än den af den senare fenan, belägen något 

 framom midten af dess längd och ungef. midt under den samma 

 å nämnda fena. Den har 47 till 57 (vanligen omkr, 50) strå- 

 lar af samma beskaffenhet som de i ryggfenan. — Bröstfenan 

 å ögonsidan är af en elliptisk, snedt afrundad form, och dess 

 längd innehålles 2 till nära 3 ggr i hufvudets d:o. Den har 

 10 till 13 strålar, af hvilka de 3 till 5 öfverste och 1 till 2 

 nederste icke äro grenige. Blindsidans bröstfena, som har un- 

 gef. eller föga mera än -/s af ögonsidans bröstfenas längd och 

 är af en oval form, har 9 till 12 strålar, som ofta alla icke 

 äro grenige, eller ock äro endast några få detta. — Bid^fe- 

 norna äro af samme form, som hos slägtena Uippogloss^is och 

 HippogJossoides, och följaktligen olika dem hos si. Bothus^ Ar- 

 noglossus och Zeugoptems. De hafva en kort bas, bakom nyc- 

 kelbenen och således långt bakom basibranchiostegalbenets nedre 

 brede gren, och äro endast fastade vid bäckenbenen, såsom van- 

 ligt, och de senare benen äro rigtade nedåt och framåt, ehuru 

 bukfenorna äro rigtade starkt bakåt. Ögonsidans bukfena är 

 något litet längre än blindsidans d:o, och dess längd är ungef. 

 lika med eller föga mindre än underkäkens d:o. De hafva G 

 strålar, af hvilka vanligen ingen men någon gång den 5:te är 

 grenig. — Stjertfenan, som är tvärt afrundad, med trubbiga 

 eller afrundade hörn, och hvars längd är kortare än hufvudets 

 d:o och stundom ej större än -/a af denna, har 13 till 16 gre- 

 nige strålar och ofvan 3 till 4 och nedan 3 icke grenige stöd- 



detta antal träffats hos luigot yngre exemplar än dem, vi undersökt, hvilka 

 varit mvcket stora. 



