Rödspnttaii. 367 



då de hos ungarne af i"ödspättau vanligen äro rundade, och bilda 

 en gles rad af omkr. 5--G hlugs ryggfenans iiiterspinalbeus- 

 trakt och af omkr. -t hiugs den samme af analfeuan. Stjert- 

 feuan är hos bådadera shigen af ungar afrundad, och lemuar 

 derför icke en sådan distinktion, som hos de fullt utbildade. 

 Hos rödspättans ungar är uppträdandet af den karakteristiske 

 raden af knölar på hufvudet vexlande. Hos en unge, hvars to- 

 tallängd är 65 mill. och största kroppshöjd 26 mill. hafva vi 

 blott funnit 2:ne knölar antydde, nemligen den främste och den 

 näst siste, då deremot hos en annan unge, hvars totallängd är 

 56 mill, och kroppshöjd 22 mill. alla 6 knölarne förefinnas, 

 ehuru små. Ungarne af Fl. flesns hafva nästan samme kropps- 

 form som de af rödspättan. Hos en dylik, hvars totallängd är 

 54 mill. är största kroppshöjden 21 mill., och den senare inne- 

 hålles således hos bådadera ungef. 2*2 ggi" i döJi förra. En 

 skilnad dem emellan uti kroppsformen förefinnes dock deruti, 

 att kroppens öfre och undre kanter vid de bakre delarne af 

 rygg- och aualfenorna äro hos rödspättans ungar räte eller 

 nästan räte, då de dei'emot hos ungarue af Fl. flesiis äro tyd- 

 ligen bägböjde. Desse senare ungar hafva ögonsidans bröstfena 

 något längre, och hos den sist nämnde ungen är dess längd 

 ungef. lika med stjertens höjd vid slutet af rygg- och aual- 

 fenorna, då den deremot hos de båda anförde ungarne af röd- 

 spättan är kortare än nämnda höjd '). Tänderna hos rödspät- 

 tans ungar äro tätt sittande, men spetsiga. Äfven af andra 

 arter, som såsom fullt utbildade hafva trubbiga tänder, hafva 

 ungarne spetsiga sådana. 



Skelettet. Det fasta kraniet liknar mycket det samma af 

 si. Hippoglossns, ehuru det i allmänhet är mera vridet och 

 osymmetriskt samt dessutom företer en och annan väsendtlig 

 afvikelse. Dess bakerst sittande ben äro egentligen symmetriska, 

 nemligen basilarbenet, sidonackbenen, o. opistliotica och för det 

 mesta äfven o. epotica & pterotica, ehuru man äfven hos dem 

 kan märka en tendens till snedhet. Basilarbenet sträcker sig 

 till venster om parasphenoidbenet något längre fram än till 

 höger om det samma. Dess bakre ände är högre än bred och 

 begränsar nackhålet undertill i midten. Sidonackbenen, hvilkas 



1) Desse ungar jemte fleve hafva vi tagit vid den långgiunde ocli 

 sandige sydligaste stranden af Skelderviken i Skåne d. 7:de Augusti 1880. 



