Rödspättaii. 378 



knöllika tänder, af livilka grupper den mellersta är störst och 

 den och den bakersta hafva '2:ne rader tänder. Dessa ben äro 

 å båda sidor fullkomligt lika och symmetriska. Samma är 

 förhållandet med de undre svalgbenen, som framtill äro starkt 

 förenade och med sine bakre spetsar bakåt divergera från hvar- 

 andra. Hvartdera har undertill en utstående köl, och bär å 

 öfra sidan 2:ne rader tänder, liknande dem a de öfre svalgbe- 

 nen, och liksom de bestämda till att krossa hårda födoämnen, 

 såsom snäckor, musslor, kräftdjur och tagghudingar. — Kotonias 

 antal hafva äfven vi funnit vara 43, och af dessa äro 13 bal- 

 kotor. Den l:sta kolans neuralbåge är orörlig, och den l:sta 

 stjertkotans ha^malbåge är mj^cket stor. Så är äfven analfenans 

 l:sta transformerade interspinalbeu, som nedtill slutar i en 

 vanligen mycket spetsig och framåt böjd tagg (aualtagg). — 

 Ögonsidans posttemporalben är något smalare än blindsidans 

 d:o, och dess nedre gren är smalare än det seuares, men eljest 

 äro de lika, och den nedre grenen är mycket kort å bådadera. 

 Ögonsidans öfra nyckelben är mycket kortare än blindsidans 

 d:o. Båda sidornas nyckelben äro deremot lika, med den öfre 

 änden baktill föga utbredd och med den uedre d:o tillspetsad 

 och nästan dolkformad, med 3:ne skarpe kanter. Scapulan är 

 liten, med liten scapularfenestra, som helt och hållet är om- 

 sluten af den. Korpbenet är något olika på båda sidor, och 

 ögonsidans är nedtill smalare och utdraget i en längre spets. 

 A båda sidor räcker det blott ett stycke nedom midten af nyc- 

 kelbenets längd. De båda bäckenbenen äro hvarandra lika, och 

 äro långa och framtill eller upptill tillspetsade och trindlagda, 

 och med den undre (eljest bakre) delen något utbredd och tunn. De 

 äro stälda i ett nästan vertikalt läge, och med sine öfre ändar 

 fastade vid nyckelbenens inre kanter ungef. der korpbenen sluta. 

 På inre sidan af deras nedre utbredde ände bildar deras inre 

 lamell ett något uppåt och framåt rigtadt spetsigt utskott, och 

 det bakre hörnet vid deras nedre ände bildar äfven ett spetsigt 

 utskott eller tagg bakom bukfenans bas, liksom hos si. Ar- 

 noglossus. 



Rödspättan förekommer sannolikt icke i Bottniska Viken 

 och är sällsynt i norre delen af Östersjön, men förekommer 

 dock derstädes, ehuru liten och förkrympt, enligt hvad som redan 

 namnes i Skandinavisk Fauna och enligt hvad vi sjelfve er- 

 farit. Yi hafva nemligen på tisktorget i Stockholm köpt den 



