Skrubban. 



377 



Pleiironectes Jiesus, 

 Flatesm „ 



Fleuronectes 



C. U. Ekström; Fiskanie i Mörkö skärgärd; K. 



Vet. Akadrs Haiull. 1834, pag. 53. — 1835. 



GOTTSCHE: Die seeläiulischen Pleuronectes-Arten; 



Archiv fur Naturgeschichte, l:er Jahrg. 2:er Bd. 



jiag. 146. - 1835. 



H. Kröyer; Danmarks Fiske, 2:det Bd. pag. 276. 



— 1843-1845. 



S. Nilsson: Skand. Fauna, 4;de del. Fiskarna, 



pag. 618. — 1855. 



C. U. Ekström & V. v. Wright: Skand:s Fiskar 



af W. v. Wright, B. Fries, C U. Ekström & C. 



J. .Suudevall, 10;de haft. pag. 215, pl. 55. — 



1857. 



A. GiJNTHEK: Catal. of the Fislies in tlie British 



xAluseum, vol. IV, pag. 450. - 1862. 



E. COLLETT: Norges Fiske, pag. 146. -- 1875. 



A. W. Malm: Göteb:s'och Bohushs Fauna, pag. 



530. - 1877. 



E.COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 



1875—78; Vid. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, 



N:o 1, pag. 82. — 1879. 



E. ]\IOHEAU: Hist. nat. des Poiss. de la France, 



T. 111, pag. 299. — 1881. 



A. J. Mela: Vertebrata Fennica, pag. 306. — 



1882. 

 „ „ Fåncis Day: The Fishes of Great. Britain & 



Ireland, vol. II, pag. 33, pl. 105. - 1880-1884. 

 „ ,, MöBius & Heinckk: Die Fiscbe der Ostsee. pag. 



95. — 1883. 



Enligt Linné (Skånska Resa. p. 326) kallas den vid Mulle Fiskläge i 

 Kullen i Skåne Skrobba, och enligt samme författares Fauna Svecica har 

 den det kollektiva Svenska namnet Flundra, hvilket den i norre delen af 

 Östersjön enligt C. U. Ekström och enligt var egen erfarenhet öfver allt 

 bär. säsom den allmännaste flundrearten. I Blekinge och Skåne kallas den 

 i allmänhet Skruhba ocli i Bohuslän jemte detta namn Skrubhskäclda samt 

 stundom äfven Biiskeskädda. Enligt Hollberg benämnes den i Norge 

 Skrohbefiyndre, men vi hafva hört den derstädes kallas Skruhbe. 



Besh: Ben blir ej så stor som föregående art, och dess 

 totallängd öfverstiger i allmänhet icke 12 till 13 tum dec.m. 

 eller 360 till 390 mill. och torde knappt ernå 500 mill. — 

 Kroppsformen är i det närmaste lik den af föregående art, samt, 

 då de vertikala fenorna och den bakerste delen af stjerten från- 

 räknas, oval, och framtill något tillspetsad. Största kroppsliöj- 

 den innehålles 2 Vo till nära 2 -/a ggi' i totallängden och störste 

 tjockleken utgör nära ^/\ af största kroppshöjden. Stjertens 



Flesus vulyam, 

 Fleuronectes flesus. 



