380 Slägtet Pleuroiiectes. 



ungef. till aualfenau. Hvardera bukfenan bar (i strålar. — 

 Stjfrtftncm är stor, och dess längd är något kortare än bnfvu- 

 dets d:o. Den är i bakre kanten i midten mer eller mindre 

 konvex och på sidorna derom grundt urbiigtad eller nästan rät 

 och har hörnen spetsiga. Den har 12 grenige och å hvardera 

 sidan 3:ne enkle strålar, af hvilka den innerste når till stjert- 

 fenans spets. — Fjällen, äro af "ime olika slag: dels vanliga 

 fjäll och dels transformerade sådana. Mellan dessa finnas emel- 

 lertid öfvergångar. De vanliga förete återigen 2me skiljaktiga 

 slag : dels vanliga tunna cycloidfjäll, med tätt stående koncen- 

 triska strimmor och ganska talrika radiära fåror vid den in- 

 stnckne bugtige änden, och med kärnan belägen nära den frie 

 änden, och med dennes kant slät; och dels sådana som för öfrigt 

 likna dessa, men hafva taggar vid den frie bakre kanten och 

 stundom på nästan hela den frie bakre ändens yttre sida. Dessa 

 båda slags tjäll, som äro små (de störstas längddiameter är 

 ungef. ett par millim.), förete enahanda rundade eller rundadt 

 ovale, eller ock ovalo form, och öfvergångar dem emellan före- 

 finnas. De transformerade Ijällen utgöras af stundom större och 

 stundom mindre, vanligen rundade eller ovala, å yttre sidan 

 taggiga benskifvor eller benknölar, som stundom äro tjockare 

 och stundom tunnare, med antydning till öfvergång från den 

 vanlige fjällformen. Fjällen sitta i allmänhet mer eller mindre 

 glest och äro i ringa gi-ad sjjånlagda eller täckande hvarandra 

 blott på den bakre delen af stjerten och något längre fram i 

 närheten af sidolinieu, på kroppens båda sidor. De släta fjällen 

 förekomma i synnerhet på blindsidan ett stycke från sidoliuien 

 samt ofta på ögonsidau, och äfven der ett stycke från- sidolinien, 

 närmare rygg- och analfenorna, på dessa fenors interspinalbeus- 

 trakter, men stundom saknar ögonsidan nästan helt och hållet 

 släta eller obeväpnade fjäll. På bakre delen af buken eller 

 bakom den äro å ögonsidau ofta taggbeväpnade, ehuru icke fullt 

 transformerade tjäll. Till taggige knölar transformerade fjäll 

 förekomma i synnerhet på hufvudets ögonsida och i närheten 

 af sidoliuien, samt vauligeu blott en, men stundom två till tre ra- 

 der sådana långs basen af rygg- och analfenorna, å dessa 2:ne 

 senare ställen på kroppens båda sidor, ehuru något starkare ut- 

 bildade på ögonsidan. Äfven förekomma ofta dylike knölar pä 

 buken å ögonsidau och stundom äfven i mindre grad å blind- 

 sidan. De, som förekomma långs basen af rygg- och analfenorna. 



