Skriibban. 381 



äro i allmäuliet mest utbildade och mest konstanta, och upp- 

 träda tidigast hos uugarne, enligt hvad som redan vid beskrif- 

 niugen af föregående art blifvit anfördt. De, som finnas i när- 

 heten af sidoliuien, äro stundom föga utbildade, med karakte- 

 reu af vanliga taggiga fjäll. Vi hafva någon gång iakttagit 

 exemplar, som t. o. m. haft de taggige knölarne vid roten af 

 rygg- ocli analfenorna nästan omärklige. Af fenorna är det 

 endast stjertfenan vid basen (i synnerhet på ögonsidan) som är 

 fjällbärande. - SidoJlnicn bildar en ytterst svag båge öfver 

 bröstfenau och går derefter rät långs ryggraden ända till stjert- 

 fenans bakre ände. — Färgen är mycket växlande. I allmän- 

 het är den icke så ren som hos rödspättan. Ögonsidan är grå- 

 bruuaktig, grågulaktig, gråaktig eller mörkt och smutsigt grå- 

 grönaktig, ofta med mörkare molnfläckar, och ofta med mer 

 eller mindre tydlige rostbrune eller rostgule, eller ock brune 

 fläckar, som äfven finnas på de vertikala fenorna, hvilka hafva 

 samme färg som kroppen, ehuru något ljusare. De, som före- 

 komma i nordlige delarne af Östersjön, hafva vanligen ögon- 

 sidan mörk : gråbrunaktig, grågrönaktig eller svartgråaktig, med 

 mörkare molnfläckar, och äfven de ha stundom mörkt rödbrun- 

 aktige och stundom gulrödaktige fläckar. Blindsidan är hvit, 

 ofta med mörke, bruuaktige fläckar, i synnerhet vid sidolinien 

 och baktill, och stundom är denna sida på bakre delen af stjer- 

 ten helt och hållet mörk eller brunaktig. Bröst- och buk- 

 fenorna å blindsidan äro hvitaktiga, med rosenröd anstrykning. 

 Iris är närmast pupillen messingsgul. 



Om uugarne hafva vi redan ofvan talat, och få endast här 

 tillägga, att den 37 mill. långe ungen har fjäll jemte det den 

 har taggknölar vid basen af rygg- och analfenorna, men den 

 saknar dylike knölar vid sidolinien. Hos en unge, som blott 

 är 2(i mill. lång, saTxuas tjäll äfveusom knölar vid de nämnda 

 fenorna, men knölarne äro dock antydde genom små mjuke 

 sådane. Hos en unge, som är 5H mill. lång, hafva vi funnit 

 taggige knölar eller taggiga fjäll vid sidolinien å ögonsidan, i 

 synnerherhet vid främre delen at den, men inga vid den samma 

 å blindsidau, hvarest emellertid någre sådane forefunnos ofvan 

 basen af bröstfenan. Hos en venstervrideu unge, af 54 milhs 

 längd, funnos ä ögonsidan vid sidolinien endast taggige knölar 

 vid dess främre del och å blindsidan inga ofvan bröstfenan. 

 Hos en unge af 07 milhs längd hafva vi funnit de taggige 



