Marefluiulraii. 381) 



framom den bakre, som är belägen ofvan det nedra ögats fram- 

 kant. Båda äro små. Blindsidans näsborrar sitta på öfra si- 

 dan af nosen, vid sidan af och nära hvarandra, ett godt stycke 

 framom ryggfenan och obetydligt in på blindsidau. Den 

 bakre har formen af en springa och sitter något längre in på 

 bliudsidan och litet längre tillbaka, och den främre har baktill 

 och upptill en hndflik och sitter vid sjelfve gränsen mellan 

 ögon- och blindsidorna M- Ögonen äro i förhållande till det 

 lilla hufvudet stora. Längddiametern af det öfra ögat, som är 

 något litet större än den af det nedra, innehålles omkr. 8-'.j 

 ggr i hufvudets längd. Det nedra ögat sitter med iingef. den 

 främste V 3 framom det öfra, h vilket sitter väl nndei- hufvudets 

 öfre kant. Mellanbalken mellan ögonen är mycket smal och 

 konvex och har i synnerhet en starkt utstående kant ofvan 

 främre delen af det nedra ögat. Den fortsattes af en bakåt allt 

 lägre rygg, som sträcker sig till nära öfre änden af förlocket, 

 hvilket är smalt och ojemut halfmånformigt. Locket och undei'- 

 locket bilda en mycket trubbig eller afrundad och af en hudflik 

 förlängd utstående vinkel ofvan bröstfenans bas, och det senare 

 är i bakre kanten framom nämnde bas grundt urbugtadt. Gäl- 

 hinnorna äro förenade under gälnäset och bilda derstädes en 

 temligen bred gemensam fri hudflik, och hvardera har 7 strålar^ 

 af hvilka den främste emot spetsen ligger intill den motsva- 

 rande å andra sidan. Bakom båda gälhinnornas förening bilda 

 de båda nyckelbenen och basibranchiostegalbenet en fri framåt 

 rigtad konisk spets. Hufvudet är på båda sidor fjällbetäckt, 

 med undantag af nosen framom ögonen, käkarne och hakan. 

 På nosen framom öfi'a ögat och på hufvudets blindsida upptill 

 och på förlocket förmärkas mer eller mindre tydlige gropar, 

 som äro föga märkbare på ögonsidans förlock. — Tänderna äro 

 små, tätt sittande och tvärtrubbiga eller tvärt afhuggna. På 

 mellankäksbenet å ögonsidan sitta 12 till 14 och på blindsidans 

 d:o 20 till 25. Tänderna på svalgbenen äro något större och 

 med spetsarne, som äro trubbige, något åtskilde, i synnerhet på 

 de undre svalgbenen. På de öfre d:o äro tänderna nästan cy- 

 lindriska, och på de undre koniska. På dessa senare sitta de 

 i 2:ne långsgående rader. — Ryggfenan börjar ungef. midt 



1) Enligt Kröyer skulle denne senare näsborre sitta bakom den 

 andre, men så hafva vi icke funnit förhållandet vara. 



