Sandskuddaii. 397 



till, ehuru i synuerliet på ögonsidau nära hvaraudra med spet- 

 sarne. A liögra mellankäksbeuet Munas 8 till 11 och på venstra 

 d:o 20 till 24 tänder, och å liögra underkäkshalfvan 14 till 

 1(5 och å venstra d:o 20 till 23 d:o. Svalgbenens tänder äro 

 emot basen cylindriska och vid spetsen spetsiga och något 

 krcikta och sitta tätt packade. De på öfre svalgbenen bilda en 

 enkel rad på hvartdei^a benet, således a hvardera sidan i sval- 

 get upptill 3:ne något böjda rader, och de på de undre svalgbenen, 

 hvilka äro helt smala och nästan jemnbreda, bilda å hvartdera 

 2:ne långsgåeude rader, och de, som sitta främst, äfvensom de 

 i den inre raden, äro störst. — Ryggfenan börjar ungef. midt 

 öfver öfra ögat eller föga bakom dess midt och något litet in på 

 blindsidan, och slutar ungef. öfver analfenans slut samt på ett 

 afstånd från stjertfenan som är nästan lika med en ögoudia- 

 meter. Den är temligeu jemnt afrundad och har största höj- 

 den, som innehålles 3 ' ^ till 3Y5 ggr i största kroppshöjden, 

 något bakom midten. Den har 65 till 80 (vanligen 70 till 74) 

 strålar, som alla äro enkle och med sine spetsar skjuta något 

 utom fenhiunau. — Änalfoian, som har samma höjd och bygg- 

 nad som ryggfeuau och framom hvilken är en väl utbildad 

 analtagg, börjar ett litet stycke bakom anus, och har 50 till 

 62 (vanligen 54 till 58) strålar. Den har sin största höjd 

 framom midten och midt emot den samma å i-yggfenau. — 

 Bröstfenan å ögonsidan, som är af en oval och snedt afrundad 

 form, och hvars längd utgör omkr. -/s ^i^l ^4 ^^ hufvudets d:o 

 har 11 till 12 strålar. Den samma å blindsidan är mindre, 

 så att dess längd utgör ungef. -y^ af den samma å ögonsidans 

 bröstfena, samt är äfvenledes oval, men mera reguliert afrundad 

 vid spetsen, och har 10 till 11 (vanligen 11) strålar. — BuJi- 

 fcnorna äro af en elliptisk form och ungef. af samma längd, 

 hvilken stundom är ungef. lika med hälften af ögonsidans bröst- 

 fenas d:o och stundom är något större än denna hälft. De 

 räcka något så när till analfenan och hafva hvardera 6 strålar. 

 — Stjertfenan, hvars längd utgör omkring eller nära 'Yg af 

 hufvudets d:o, är olika hos båda könen deruti, att den i bakre 

 kanten hos hanen är nästan tvär, med afrundade hörn, och hos 

 honan i midten är trubbvinkligt utstående och på sidorna deraf 

 mycket grundt urbugtad. Den har 12 grenige strålar och ä 

 hvardera sidan 3 icke grenige stödjestrålar. — FjäUcn äro tem- 



