Pleuronectes glacialis. 413 



kort, och afständet mellan nosspetsen och neclra ögat är väl så stort som 

 öfra ögats längddiameter, hvilken är något litet större än den å det nedra 

 d:o, och innehålles onikr. 6 ggr i hufvudets längd. Ögonsidans näsborrar 

 äro såsom vanligt belägne framom mellanbalken mellan ögonen och äro 

 temligen långt åtskilde. Den bakre, som är elliptisk och onigifven af en 

 något uppstående hudkant, är belägen ofvan främre orbitalkanten, och den 

 främre, som är omgifven af en ganska hög tub, med snedt afskuren öpp- 

 ning, har sitt läge nära intill bakre kanten af öfverkäkshenet. Blindsidans 

 näsborrar äro mindre och belägne nära intill hvarandra på hufvudets öfra 

 sida, framom ryggfenan, dock något litet in pä blindsidan, och den främre, 

 som äfven här är omgifven af en liten tubformad hudtlik, har sitt läge 

 framom den bakre. Det nedra ögat sitter något längre fram än det öfra, 

 som sitter nära intill hufvudets öfre kant, men dock icke med sin öfre 

 profil räcker öfver denne, och mellanbalken dem emellan, som är slät och 

 konvex, är smal, sä att dess minsta bredd utgör ungef. '/g af det öfra 

 ögats längddiameter. Från bakre delen af mellanbalken går till sidoliniens 

 början en böjd ruggig rygg, som är bredare baktill, der den slutar med 

 2:ne åtskilde knölar, af hvilka den bakerste sitter på posttemporalbenet. 

 På bliudsidan är en motsvarande inen mindre och endast ä knölarne rug- 

 gig rygg. Locket och underlocket bilda en ganska starkt bakåt utstående 

 och vid spetsen afrundad flik ofvan bröstfenans bas, och underlocket är 

 under den förre och framom den senare grundt urbugtadt i bakre kanten. 

 Förlocket är nästan smalt halfmånformigt, ined främre kanten i niidten 

 starkare och nästan trubbvinkligt konkav, och med den bakre kanten niidt 

 emot denne konkavering mycket grundt urbugtad, och med halfmänens 

 ändar smale och i bakre kanten ojemne. Bakre och undre kauterne af 

 under- och mellanlocken bilda en jeran cirkelbåge. Gälöppningarne äro 

 icke mycket store, men sträcka sig dock upj) något öfver bröstfenornas 

 fästen. De båda gälhinnorna äro förenade under gälnäset och bilda der en 

 gemensam tunn och temligen bred, fri hudflik, och hvardera gälhiunan har 

 7 strålar. Bakom gälhinnornas förening bilda båda nyckelbenen och basi- 

 branchiostegalbenet en fri framåt rigtad spets. Hufvudet är pä ögonsidan 

 betäckt af glesa fjäll, med undantag af nosen framom ögonen, käkarne och 

 hakan, och på blindsidan är det naket, med undantag af några få fjäll på 

 locket och förlocket samt på dess öfre kant under interspinalbenen å den 

 främre delen af ryggfenan, - Tändernn äro temligen små, å blindsidan 

 tätt sittande samt tvärtrubbiga och liknande dem hos rödspättan. Få ögon- 

 sidans mellankäksben hafva vi räknat 4 till 5 och på samma sidas under- 

 käkshalfva 6 till 7, hvilka senare icke sitta så tätt. På blindsidans mel- 

 lankäksben hafva vi räknat 17 till 18, af hvilka den främsta är något skild 

 från den följande, och på samma sidas underkäkshalfva 23 till 25, af hvilka 

 de 2 till 3 innersta äro något isolerade. Svalgbenens tänder ärO trubbiga 

 och de flesta mer eller mindre knöllika och plattade samt liknande dem 

 hos rödspättan. De 3:ne bakre öfre svalgbenen å hvardera sidan äro såsom 

 vanligt tandbäraude, och af dessa är det mellersta, som är det största, be- 

 väpnadt med 8 tänder, sittande i 2:ne rader, med 5 i den bakre raden och 

 3 i den främre d:o, och af dem äro de 6 mycket st()rre än de andra 2:ne 



