Tungan eller Sålan. 41iJ 



framom deu undre d:o, men bådas tramkanter passa tillsamman, 

 då munnen är ^sluten. Ögonsidans näsborrar sitta nära intill 

 hvarandra, strax framom uedra ögat och nära intill muusprin- 

 gan. Båda äro tubformade, men tuben å den främre är större 

 och regulier, med en liten öppning i spetsen, och den å den 

 bakre, som sitter litet högre upp än den främre, är sned och 

 helt låg nedtill, och med större öppning. Blindsidans näsborrar 

 äro äfven båda tubformade, och tuben å den främre är likaledes 

 här märkbart större och mera fullständig och regulier än den 

 å den bakre, och dess öppning är apical och enkel samt icke 

 omgifven af någon krans af papiller, men desse näsborrar af- 

 vika från de föregående derigenom att de förete ett annat läge 

 och äro långt åtskilde. Den främre sitter ett godt stycke of- 

 van midten af munspringan, och den bakre sitter långt bakom 

 och något ofvan den förre, så att afståndet dem emellan är 

 unsef. lika med det samma mellan den främre och nosens fram- 

 kant. De tätt sittande hudpapillerna eller skäggtrådarne göra, 

 att den bakre näsborren är temligen svår att finna. Ögonen 

 äro små, med längddiametern större än den vertikale d:o, och 

 hos båda ungef. lika, och utgörande hos äldre ungef. '/^ och hos 

 yngre Ve ^.f hufvudets längd, och iris har ingen i pupillen ut- 

 skjutande lob. De sitta ganska långt åtskilda, så att mellan- 

 balkens dem emellan minsta bredd hos äldre är större än och 

 hos yngre ungef. lika med V2 ^^ endera ögats längddiameter, 

 och den fjällbetäckta hudens bredd dem emellan är ungef. lika 

 med nämnde diameter hos äldre, och något mindre hos yngre. 

 Mellaubalken mellan ögonen är något plattad. Det öfra ögat 

 sitter något längre fram än det nedra, och, ehuru till en del 

 ofvan venstra sidosilbenet, dock ett godt stycke under hufvudet& 

 öfre kant och ryggfeDans bas, till följd deraf att denna fenas 

 interspinalben äro långa, och det har sitt läge under dessa. 

 Det nedra ögat sitter strax ofvan munspringan. Locket och 

 underlocket bilda en föga märkbar, afrundad, af huden betäckt 

 lob ofvan bröstfenans bas, och det senares bakre kant är föga 

 urbugtad framom nämnde bas. För lockets nedre bakre hörn, 

 ehuru till följd af den betäckande huden föga synligt, är nä- 

 stan rätvinkligt å ögonsidan, men aftrubbadt, och å blindsidan 

 afrundadt. Gälöppningarne äro temligen små, och sluta upp- 

 till vid nedre delen af bröstfenans bas och nedtill strax framom 

 bukfenornas d:o. Gälhinnorna äro förenade under gälnäset och 



