442 Slägtet Beloiie. 



grauskapet af ryggen samt på sidorna af stjertafdelningen. De. 

 som betäcka kroppen i allmänhet äro af en rundad, oval eller 

 elliptisk form, med en liten eller ock stor central kärna och 

 endast med koncentriska strimmor. De största hafva å ett 

 exemplar af 780 milhs längd sin störste diameter nära 10 mill. 

 lång, och de minsta hafva den blott ett par mill. d:o. De fjäll, 

 som bilda kölarne pä sidorna af buken, äro dels genomborrade 

 och dels icke d:o. De förra äro tjocka, af en irreguliert rhom- 

 boidisk och stundom aflång form och med en diameter af 8 — 7 

 mill. hos det nämnda ex. och de senare, som betäcka dessa å 

 yttre sidan, äro tunna och elliptiska och likna de vanliga, och 

 äro omkr. 6 — 7 mill. långa. Huden är under fjällen på kropps- 

 sidorna och sidorna af hufvudet och på buken, i synnerhet på 

 de båda förra, starkt silfvergläusande. — SidoJinieti har ett ovanligt 

 läge och befinner sig i den nämnde af tjäll bildade låge kölen, 

 som går långs hvardera sidan af buken, långt nere, och sträcker 

 sig från strax bakom nyckelbenens främre ändar, under gäl- 

 springorna, till litet bakom slutet af analfenan, och går således 

 icke till stjertfenan, och den kan derför sägas vara ofullständig. 

 Denne köl är bildad dels af tjockare och hårdare, framtill min- 

 dre och baktill större fjäll, som å yttre sidan äro konvexa. 

 men icke tydligen kölade, och, liksom fjällen i allmänhet å sido- 

 linierna, framifrån bakåt äro genomborrade af en slemkanal, och 

 dels af något större och tunnare fjäll, såsom redan ofvan är 

 anfördt. Att kölen är tydligt utstående, beror dock icke blott 

 på den förra fjällraden, utan äfven på den rad af något större 

 men tunnare fjäll, som å yttre sidan betäcker den förra, och 

 som hafva sine nedre kanter tydligen utstående utanför nämnda 

 rad. Denna med sidoliniens porkanaler försedda rad (d. v. s. 

 kölen) går alldeles rät, med undantag af en obetydlig böjning 

 ofvan bukfenans bas, och den aflägsnar sig något från bukkan- 

 ten från något framom bukfenorna till ett stycke bakom den 

 främre delen af analfenan^). — Färgen på ryggen midt åt är 

 mörkt blåaktigt grön, och längre ned på den ljusare grönaktig, 

 och denne färg är nedtill begränsad af ett blåaktigt band. Si- 



1) KböYKR har icke kunnat iakttaga siJolinieii, troligen till följd deraf 

 att han endast kommit att se de stora sidolinien betäckande fjällen och 

 icke de fjäll, genom hvilka den går, hvilka sitta mycket hårdt fastade ock 

 endast med svårighet kunna aflossas utan att gå sönder. 



