Större Flygfisken. 471 



tätt sittande, med hoptryckte, skärande och tretaggige spetsar. 

 — Hijggfenan börjar ett godt stycke framom analfenan, eller 

 ungefiir öfver anus, samt räcker obetydligt bakom spetsarne af 

 bukfeuorna. Den har 11 till 13 (hos de äldre vanligen 13) 

 strålar, af hvilka den l:ste är enkel och den siste är grenig 

 från basen, och längden af de längste strälarne framtill är un- 

 gefär lika med '/._, af hufvudets längd. — Analfenan är kor- 

 tare än ryggfeuan och räknar blott 9 strålar, af hvilka den 

 l:ste är enkel. Den börjar ett godt stycke bakom anus och 

 slutar ungef. under ryggfenans slut. — Bröstfenorna äro utom- 

 ordentligt stora och tillspetsade samt räcka ungef. till stjert- 

 fenans bas, och deras längd innehålles omkr. 1 -/j ggr i kropps- 

 längden, med frånräkning af stjertfenan. De hafva 15 till 17 

 (vanligen 15) strålar, af hvilka den 2:dre är tvågrenig och den 

 3:dje är längst. — Biikfenorna äro fastade obetydligt närmare 

 nosspetseu än spetsen af den öfre stjertfenfliken, och ungef. midt 

 emellan bakre kanten af ögonhålan och stjertfenans bas, och så- 

 ledes bakom midten af afståndet mellan spetsen af underkäken 

 och nämnde bas, och de äro långa, samt räcka ungef. till eller 

 nästan till slutet af analfenan. De hafva 6 strålar, af hvilka 

 den 3:dje är den längste och är nästan 3^3 ^^^ längre än den 

 l:ste. — Stjertfenan är djupt inskuren och med tillspetsade 

 flikar, af hvilka den öfre är betydligt kortare än den undre, 

 och fenans längd från den ytterste stödjestrålens bas till den 

 vertikala linie, som går genom spetsen af den undre stjertfen- 

 fliken, är betydligt större än hufvudets d:o och föga kortare än 

 längden af bukfenan. Den har enligt Moreau 18 till '20 full- 

 ständige strålar och å öfra sidan 3 till 4 och å den nedra 5 

 stödjestrålar, och de fullständige strålarne i den nedre fenfli- 

 ken äro enligt Valenciennes brede och särdeles styfve. — Fjäl- 

 Jen äro temligen stora och fasta. A deras instuckne ände äro 

 några grunda eller fina radiära fåror, och för öfrigt är hela 

 deras yta försedd med flua koncentriska strimmor. Valenciennes 

 har räknat 63 i en rad mellan öfre vinkeln af gälspringan och 

 stjertfenans bas, och Collett har räknat omkr. 29 fjäll i en 

 rad långs ryggen mellan occipitalregionen och ryggfenan. Den 

 senare har räknat blott 48—50 i en rad långs midten af kropps- 

 sidan, men säger, att denna räkning blott kan betraktas såsom 

 approximativ, emedan det Norska exemplaret var nästan blot- 

 tadt på fjäll. Fjällens frie bakre del är triangulär. — Siclo- 



