472 Slägtet Exocoetus. 



liniefi är af ungef. samma beskaffenhet som den hos de båda 

 föregående slägtena, och är belägen i en af genomborrade fjäll 

 bildad köl långs hvardera sidan af den underste delen af krop- 

 pen, sträckande sig från granskapet af nedre änden af nyckel- 

 benet till nära stjertfenans bas. Denne köl är emellertid star- 

 kast markerad långs hvardera sidan af buken till fästet för 

 bukfenorna, och är låg och mindre tydlig bakom dessa samt 

 upphör innan den når stjertfenau. — Färgen är på ryggen 

 gråblå och på sidorna och buken silfverhvit. Kyggfenan är grå- 

 hvitaktig, analfenan är hvitaktig eller blåaktig, stjertfenau är 

 brun och bröstfenorna äro blygrå, och mer eller mindre violetta 

 på inre sidan samt med en hvit kant baktill långs strålarnes 

 spetsar')- Bukfenorna äro mycket blekt blåaktiga, nästan hvita. 

 Iris är guldgul (Moreau). 



I afseende på skelettet uppgifver Valenciennes, att öfre sil- 

 benet framstår framom och mellan de främre ändarne af de 

 breda och nedplattade pannbenen, att nasalbenen äro små, samt 

 att öfverkäken har en rörlig artikulation på samma sätt som 

 hos de båda föregående slägtena med det bakom varande kra- 

 niet, och förmodligen med nasalbenen och öfre silbenet samt 

 möjligen plogbenet. Kotorna äro till antalet 45, och af dessa 

 äro ol bålkotor. 



Af större flygfisken har enligt K. Collett endast ett stort 

 exemplar omkring år 1850 blifvit fångadt i garn vid Möss i 

 det inre af Christianiafjorden, och genom framl. Professor L. 

 EsMARKs försorg blifvit tillvarataget och öfverlemnadt till Chri- 

 stiania Universitets Zoologiska museum, der det förvaras. Det 

 är dock "i mindre tilfredsstillende Stånd". För öfrigt har denna 

 art erhållits några fä gånger vid England, och vid norra och 

 vestra kusterna af Frankrike, och icke sällan i Medelhafvet, 

 och dessutom i de varmare delarne af Atlanten. 



Då det enligt Valenciennes troligtvis är denna art, som 

 Eisso^) beskrifver under namnet Exocetns exiliens, så lär en- 

 ligt honom honan i Medelhafvet vara romstinn under våren. 



1) Sannolikt är den af LuTKEN under namnet E. volitans anförda ar- 

 ten den samma som den här beskrifna, ehuru den varit försedd med ett 

 hvitt tvärband på bröstfenorna, som icke blifvit iakttaget af de andre för- 

 fattarne, hvilket möjligen kan vara en följd deraf, att det antingen är nå- 

 got otydligt eller ock tillhör ett något yngre stadium. 



2) Hist. nat. des princip, prodnct. de TEurope niérid., T. III, p. 446. 



