Gäddan. 477 



£Jsox Lucius, S. Nilsson : Skandin. Fauna, 4:de delen, Fiskarna, pag. 348. 



- 1855. 



,. ,, C. Th. E. v. Sikbold: Die siisswasserfische von Mitteleuropa, 



pag. 325. - 1863. 

 ,. R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 175. — 1875. 



„ ,, A, W. Malm: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 550. 



— 1877. 



„ „ E. COLLETT; Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 1875 



—78; Vidensk. Selsk-.s i Christiania Forh. 1879, N:o 1, (särsk. 

 aftr.), pag. 94. - 1879. 

 „ ,. E. MoREAU: Hist. nat. des Poiss. de la France, T. III, pag. 



466. — 1881. 

 „ „ Jordan & Gilbert-. Synopsis of the Fishes of North Ame- 



rica, pag. 353. — 1882. 

 „ „ A. J. Mela: Vertebrata Fennica, pag. 355. — 1882. 



„ „ Francis Day: The Fishes of Great. Britain & Ireland, vol. 



II, pag. 139, pl. 126. — 1880-1884. 

 „ MöBlus & Heincke; Die Fische der Ostsee, pag. 134. — 



1883. 

 ,. ,. O. G. NORBÄCK: Handledning i Fiskevård och Fiskafvel etc. 



pag. 410, bild 128. — 1884. 

 „ „ GosTA Sundman & O. M. Reuter: Finlands Fiskar, haft. 



IV, pag. 5, pl. XII. — 1885. 

 Dess allmänna namn är i Sverige Gädda och i Norge Gjedde. 

 Beskr. Hos oss öfverstiger dess totallängd knappast 4 

 fot eller 1,200 mill. och dess vigt 2:ne lispund eller 17 kilo- 

 gram. Man hör visserligen stundom talas om ännu större di- 

 mensioner, såsom t. ex. 6 fots längd, men åtminstone hos oss 

 torde dessa i de flesta fall bero på någon öfverdrift *). Den 

 största gädda, som vi iakttagit, var 3 fot 97jo tum dec.m. 

 eller 1,179 mill. lång, och vägde 37 skålpund och således ej 

 fullt 16 kilogram. Den var en romstinn hona, fångad i trak- 

 ten af Stockholm. Dess största kroppshöjd var 8Vio ^- ^Her 

 246 mill. och dess hufvuds längd var II t. eller 330 mill. 

 Hufvudet syntes jemförelsevis större än det å mindre exemplar, 

 och kroppen var mera tjock och undersätsig, en naturlig följd 

 af de enorme romsäckarne, genom hvilka buken var utspänd. 

 Kroppsformen är långsträckt, något hoptryckt och med bred 

 och afrundad rygg och såsom vanligt mera hoptryckt baktill. 

 Något bakom bröstfenornas fästen eller stundom öfver bukens 

 midt är största kroppshöjden belägen, och den aftager derifråu 



1) Såvidt vi hafva erfarit det, blifva hanarne på långt när icke så 

 store som honorna. 



