Släo^tet Salmo. 501 



Åtskilliga försök hafva blifvit gjorda att genon) artificiel 

 befruktning alstra hybride former eller bastarder. Francis Day') 

 har i afseende härpå yttrat, att vid hybridisering mellan verk- 

 ligt skilda arter procenten af de kläckta äggen är jemförelsevis 

 liten och antalet af missbildningar stort, och att afkomman 

 synes vara i ett sjukligt tillstånd. Bastarderne mellan lax och 

 grålax äro enligt honom sannolikt i allmänhet sterile, men icke 

 de mellan grålax och röding^). Denne författare har beskrifvit^) 

 och afbildat en bastard mellan en "Lochieven-Trout", q, som 

 tillhör arten Salmo tndta, och en Salino fontinnlis, Mitcitill. 

 (S, hvilken senare är ett slags röding från N. Amerika, och 

 hos denne bastard, som var en hane, fann han generationsorga- 

 nen väl utbildade. Uti Norge har den om laxodlingen derstä- 

 des högt förtjeute framl. Professor H. Easch^) för många år 

 sedan anstalt försök med dylik hybridisering och dervid erhål- 

 lit följande resultat. 1. Af rom af röding, befruktad med 

 mjölke af grålax, erhöllos 30 — 40 procent ordentligen utveckladt 

 yngel, men af detta blefvo dock månge kort efter utkläcknin- 

 gen angripne af ett slags vattensot, h varigenom äggsäckens ani- 

 mala och vegetativa blad aflägsnades från hvarandra, och det 

 förra starkt utspändes till form af en ballong^). Icke få em- 

 bryoner, som hade börjat utvecklas i äggen, stannade i sin ut- 

 veckling och gingo så småningom under. — 2. Befruktningen 

 af rom af grålax med mjölke af i-öding lemnade endast ett ut- 

 byte af omkr. 10 procent yngel, hvaraf dessutom någre voro 



af de yngre och mindre utvecklade, samt lemna en större och kraftigare 

 aflföda, hvilket också är helt naturligt. 



1) Proceed. of the Zoolog. Society of London 1884, Part. I, pag. 35. 

 — Dessa åsigter hafva af honom ytterligare blifvit framstälda i Transac- 

 tions of the Linnean Society of Londou. 2:d ser. Zoology, vol. II, Part. 15, 

 pag. 466. - 1885. 



2) Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. 1884, pag. 585, & ibm 1885. 

 Part. II, pag 241-243. 



3) Ibm 1884, Part. IV, pag. 585, pl. LVI. 



4) Videnskabsselskabets i Christiania Forhandlinger 1866, pag. 326 — 

 327. — 1867. 



5) Fkancis Day har i Transactions of the Linnean Society of Lond. 

 2:d ser.J Zoology, vol. II, Part. 1.5, pag. 464, framstält några grunder för 

 det antagandet, att denna vattusiktighet har sin grund deruti, att den 

 vid befruktningen använda mjölken blifvit tagen från en hane. som varit 

 för ung och svag. 



