524 Slägtet Salmo. 



spetsarne af de mellerste strålarne i stjertfenan af omkr. 250 

 till 500 mill. Kroppsfortnen är i detta stadium liksom i det 

 föregående betydligt vexlande, och stundom smärtare och stun- 

 dom, vid rikare tillgång på föda och fetma, undersätsigare. I 

 senare fallet innehålles stjertens höjd strax framom stjertfenan 

 stundom ej fullt, ehuru nära, 2:ne ggr, och i förra d:o stundom 

 mera än 2:ne ggr i de längste stjertfenstrålarnes längd, och ut- 

 gör stundom omkr. Vs och stundom något mindre än '/z ^f ^^^f" 

 vudets d:o. Ehuru nosen är kortare och i allmänhet trubbigare 

 än i det föregående stadiet, är dock proportionen mellan huf- 

 vudets längd och totallängden ungef. den samma, till följd deraf 

 att kroppen bakom hufvudet är något kortare. Nosens längd 

 innehålles i allmänhet omkr. 3 '/a till 3 Va ggr i hufvudets d:o, 

 och det synliga öfverkäksbenets längd innehålles i den senare 

 omkr. 2 V2 till 3:ne ggr, det förra hos de yngre och det senare 

 hos de äldre och större, och nämnda ben räcker föga eller icke 

 bakom ögats bakre kant. Underkäkens längd innehålles 1 73 

 till nära 2:ne ggr i hufvudets d:o. Pannans bredd midt öfver 

 ögonen är jemförelsevis något större hos de äldre, och ögats 

 längddiameter innehålles hos dera nära 2:ne och hos de yngre 

 omkr. 1 ^4 ggi" i den samma, och nämnde diameter utgör hos 

 de yngre ungef. V5 och hos de äldre ungef. Ve ^^ hufvudets 

 längd. På plogbenets främre del sitta i allmänhet 2 till 3 

 och någon gång 4 tänder i irregulier tvärrad, och bakom dem 

 äro stundom ett par i sned tvärrad, och derefter en långsgående 

 rad af 10 till 12, hvilkas spetsar äro rigtade sicksackformigt. 

 Gälräfständerna å l:ste gälbågen äro alla taggformiga, och in- 

 gen knölformig, ehuru de minsta ofta äro mycket små, och de- 

 ras antal hafva vi funnit vara 17 till 19, men enligt F. A. 

 Smitt (anf. st. pag. 80) kan det vexla mellan 14 och 20. Rygg- 

 fenan sitter vanligen temligen långt fram, så att afståndet 

 mellan den och nosspetsen innehålles 2 '/s till 2 -/a ggr i den 

 nämnda totallängden, och dess höjd och längd äro obetydligt 

 olika: den ena stundom något litet större och stundom d:o min- 

 dre än den andra. Analfenans höjd är äfven här i allmänhet 



silfverlaxen, och kännes enligt var erfarenhet säkrast genom den l:ste gäl- 

 bågens gähiifständers beskaffenhet, men vanligen äfven genom mera silfver- 

 glans, glesare fläckar, kortare öfverkäksben och framom stjertfenan lägre 

 stjert. 



