526 Slägtet Salrao. 



till floderna i deu stadiet tillhörande drägten i allmänhet efter 

 blott omkr. (i veckors å '2 månaders vistelse i det förra, under 

 hvilken tid den vuxit så starkt, att dess vigt stigit till 3 å 

 5J 72 skålpund, från att knappast hafva varit mera än ^/^ d:o, 

 då den dit utvandrade. 



3. Forellstadiet (med en totallängd afomkr. 150 till 250 

 mill.) hvilket egentligen är ett öfvergångsstadium mellan stirr- 

 och öringstadierna, ungef. motsvarande Engelsmännens Smolt och 

 Norrmännens BUnke, och som liksom det föregående stadiet lätt 

 kan förvexlas med det motsvarande af den följande arten, skil- 

 jes äfven det från det senare genom en baktill smärtare kropp, 

 och således framom stjertfeuan lägre stjert, genom ett kortare 

 öfverkäksben, genom en djupare urringad eller inskuren stjert- 

 fena, genom en redan uppträdande temligen stark silfverglans, 

 till följd af fjällens börjande beläggning med en silfverglänsande 

 ytterhud, och genom färre mörke fläckar, i synnerhet på gäl- 

 locken, samt slutligen derigenom att fettfenan har samme färg 

 som ryggen och är endast något blekare. Kroppsformen är äf- 

 ven i detta stadiet något vexlande, ehuru i allmänhet temligen 

 smärt. Största kroppshöjden innehålles omkr. ^Ye ^il' ^ gg^' 

 i totallängden till spetsarne af de mellerste stjertfenstrålarne, 

 Stjertens höjd strax framom stjertfenan innehålles vanligen väl 

 •Jme ggr i de längste stjertfenstrålarnes längd, och är ungef. lika 

 med öfverkäksbenets längd från dess afsats framtill. Hufvu- 

 dets längd innehålles omkr. 4 Va tiH 4^3 ggr i totallängden 

 till de mellerste stjertfenstrålarnes spetsar, och nosen är kort 

 och trubbig, ehuru ej så trubbig som hos dem af följande art, 

 och dess längd innehålles 4 eller nära 4 ggr i hufvudets d:o. Öfver- 

 käksbenet räcker ungef. till ögats bakre kant, och dess längd 

 innehålles ungef. 2^/^ till 21/2 ggi" i hufvudets d:o. Underkäkens 

 längd är vanligen något större än 72 '^f hufvudets d:o. Gälräfs- 

 tänderna å l:ste gälbågen hafva vi funnit vara 16 till 18 (en- 

 ligt F. A. Smitt vexlande mellan 15 och 20) och ingen af dem 

 egentligen knölformig, ehuru de minsta äro ytterst små och 

 knappt uppstående. Tänderna på plogbenet sitta 2 till 3 vid 

 sidan af hvarandra framtill, och bilda der bakom med sine spet- 

 sar en sicksackformig rad långs hela plogbenet. Analfenans 

 höjd är större än dess längd, samt vanligen större men stundom 

 mindre än afståndet mellan fett- och stjertfenorna. Bröstfenor- 

 nas längd innehålles omkr. 6 till 7 ggr i totallängden, och ut- 



