546 Slägtet Salmo. 



dervikea bildat sig sandbaukar, som hindra dess tillträde till 

 denne ström, har den för det mesta upphört att uppstiga i den, 

 enligt hvad som anförts i Skandinavisk Fauna. Vid östra ku- 

 sten af södra Sverige' torde det företrädesvis vara i Emån och 

 i Motalaströra som den uppstiger, och vid vestra kusten af det 

 samma uppgår den i Lagan, Nissan, Etran, Wiskan, Götaelf 

 och Qvistrumså, och möjligen i en eller annan mindre ström, som 

 utfaller i hafvet. Vid vår östra kust norr om Mälarens utlopp 

 uppgår den i Dalelfven^), Gefleån, Ljusnan och nästan alla de 

 större Norrländske strömmar ne. I dessa uppgår den så långt 

 den kan komma, eller till dess oöfverstigliga hinder sätta en 

 gräns derför. Vi hafva erfarit, att den från Torneåelf uppgår 

 i Muonioelf ända till Naimaka, d. v. s. omkring 60 kilometer 

 norr om Karesuando, eller, med inberäkning af dessa elfvars 

 krökniugar, omkr. 45 Sv. mil från hafvet. Uppför Khein gör 

 den dock mycket längre vandringar, emedan den enligt v. Sie- 

 BOLD uppgår till Schweiz i smärre strömmar, som utfalla i 

 Khein, ehuru den icke kan öfverstiga denna flods fall vid Schafl- 

 hausen. Dessutom förekommer den, något modifierad, i vår 

 störste insjö, Venern, dit den under nu varande förhållanden 

 icke kan uppstiga, men hvarest den säkerligen inkommit under 

 den tid, då hafvet stod högre upp öfver landet, så att den dit 

 hade fritt tillträde; vid samma tid, då skeletter af hvalar blefvo 

 inbäddade i Vestergötlands jord och dylika af salar inbäddades 

 i glacialleran i södra Dalsland. Denne s. k. Venernslax har 

 genom Klarelfven och dennes fortsättning, Trysilelf i Norge, 

 uppstigit till Österdalen i detta senare land, och enligt benä- 

 get meddelande i bref till oss af R. Collett har den på senare 

 tiden der blifvit utplanterad i fleie sjöar, och tyckes der skola 

 komma att trifvas väl och föröka sig-). — I Norge förekommer 

 blanklaxen vid alla hafskuster ända upp till gränsen af Ryska 



1) Enligt Collett fChrist. Vid. Selsk:s Forh. 1879, N:o 1, pag. 85) 

 uppgår blanklaxeii genom den vestra delen af Dalelfven och en af dennas 

 källströmmar, Ljöråsen, öfver Norske gränsen och en i Frvsil i Österdalen. 



2) Fkancis Day anför (enligt '"Land and Water"" för 1866, pag. 221 

 & 245j att Rasch uppgifvit, att Hetting utplanterat laxyngel i sjön Tyri- 

 tjord i Norge, och att derefter i deime sjö laxar blifvit fångade, som tuU- 

 koniligt liknade blanklaxen. Till Tyrifjord kan laxen icke uppstiga från 

 hafvet. Vi hafva icke sett någon senare uppgift deröfver, huruvida blank- 

 laxen förökat sig och stannat (jvar i denne sjö. Sannolikt liar den för- 

 svunnit. 



