Blanklaxen. 549 



Enligt N. O. ScHAGEKSTRöM ' ) är den i <Jresund i trakten af 

 Landskrona högst sparsam, och der fångas blott yngre exem- 

 plar af 500 — 600 mill:s längd. Enligt C. P. Åstköm^) händer 

 det någon gång att några exemplar af den fångas i Öresund i 

 trakten af Lomma utanför Höjeås utlopp. Dessa iakttagelser 

 ådagalägga, att den därstädes icke företager några normala van- 

 dringar. Afven H. Kköyer uppgifver inga iakttagelser öfver 

 sådana vandringar i de nämnda sunden. För dess långa van- 

 dringar i floder lemnar, enligt hvad vi redan anfört, dess upp- 

 .stigning uppför Rhein ända till Schweiz och uppför Dalelfven 

 ända in i Norge talande bevis. Dess förmåga att kunna uppgå 

 öfver sluttande forsar, dambyggnader vid vattenverk o. d. har 

 sedan lång tid tillbaka ådragit sig uppmärksamhet, och dess 

 uppstigande i strömraarne är utförligast beskrifvet af Nils Gis- 

 LEK^) för nära 1 ^/o sekel sedan. I våra nordiska strömmar 

 börjar den i allmänhet icke uppgå förr än dessa afkastat sina 

 istäcken och äfven blifvit fria från drifis, och då detta vanligen 

 inträffar tidigare i de södre än i de norre delarne af landet, 

 följer deraf, att den i de förre börjar uppstiga tidigare än i de 

 senare: i de förre i Februari — April och i de senare i April — 

 Juni. Dess uppstigande fortfar derefter mer eller mindre långt 

 in på sommaren, och den allmänna uppstigningen upphör förr i 

 de södra än i de norra orterna. Då emellertid en stor del 

 blanklaxar (sannolikt de flesta af dem, som äro könsmogne eller 

 hafva för tillfället utbildade generationsorgan) under sommaren 

 stanna qvar i de af dem besökte strömmarne eller elfvarne, och 

 äfven en del, som under vandringen kommit att fördröja sig, 

 uppgå efter den allmänna tiden för uppstigningen, så blir deraf 

 en följd, att i dylika strömmar under sommaren äfven efter 

 den nämnda tiden en del blanklaxar förefinnas, om än icke i den 

 mängd som då. De för tillfället sterile eller icke könsmogne 

 återgå sannolikt till hafvet tidigare än de könsmogne, och då 

 man, såsom Gisleb anför, under vintern påträffat i större ström- 

 mar och sjöar hos oss qvarvarande individer, ha desse sannolikt 

 för det mesta varit sådane, som under den närmast föregående 



1) Physiogr. Sällsk:s i Lund Tidskr. l:sta haft. p. 287. 



2) Några iakttagelser rörande de Vertebrerade djur, som förekomma 

 i trakten af Lomma, pag. 28. 



3) Kongl. Svenska Veteusk. Academiens Handl. 1751, pag. 103. 



