568 



Släsrtet Salmo. 



trutta, 



enox, 



Trutta fario, 



„ marina 

 Salmo trutta, 



Salmo cambricus, A. GtfNTHER: Catiil. of the Fish. in the Brit. Mus. 



vol. VI, pag. 34. — 1866. 

 r fario, Idem: ibni, pag. 59. 



brachifpoma, IdeM: ibm. pag. 87. 

 „ gallivensis, Idem: ibra, pag. 88. 

 „ orcadensis, Idem: ibra, pag. 91. 

 „ ferox, Idem: ibm, pag. 92. 



„ stomachicus,ll>VM: ibra, pag. 95. 

 « nigripinnis, Idem: ibm, pag. 96. 

 „ levenensis, Idem : ibra, pag. 101. 

 „ mistops, Idem: ibm, pag. 105. 

 „ venernensis, Idem: ibra, pag. 110. 

 „ polyosteus, Idem: ibra, pag. 111. 

 . „ eriox, R. Collett; Norges Fiske, pag. 157. — 1875. 



A. W. Malm: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 



538. - 1877. 



R. Collett ; Meddelelser ora Norges Fiske i Aarene 



1875-78; Vidensk. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, 



N:o 1, pag. 85. — 1879. 



E. MoEEAU: Hist. naturelle des Poissons de la France, 

 T. III. pag. 533. — 1881 

 Idem: ibra, pag. 537. 



F, A. Smitt: Schematisk framställning af de i Riksrau- 

 seura befintliga laxartade fiskarnes slägtskapsförhällande; 

 Öfvers. af K. Vetensk. Akad:s Förh. 1882, N:o 8, pag. 

 31. - 1883. 



Francis Day: The Fishes of Great. Britain & Irelaud, 

 vol. II, pag. 84, pl. 109, fig. 3, pl. 111, fig 2, & pl. 

 112—116. - 1880-1884. 

 MÖBIUS *c Heincke: Die Fische der Ostsee, pag. 126. 



— 1883. 



Idem; ibm, pag. 127. 



O. G. NoBBÄCK: Handledning i Fiskevård och Fiskafvel 



pag. 386. bilderna 115 & 116. — 1884. 



F. A. Smitt : Kritisk Förteckning öfver de i Riksmuseum 



befintliga Salmonider; K. Sv. Vet. Ak:s Handl. Bd. 21, 



N:o 8. (särsk. aftr.), pag. 162, tafl. II, fig. 1—8 & 12 



— 14. - 1886. 



Dess Svenska benäraningar äro: i förening med föregående art Grålax, 

 Laxöring, Börling, Börting. Börsting, Öring och Örlax; för sig Okla. Okel, 

 Blankokla, Silfverlax, Tajmen, Öred, Bäckro, och i forell- och stirrsta- 

 dierna Forell, Stenbit och Stenöring. I Norge kallas den Örret, Ouret, 

 Fjellörret, Hunnerörret, Viulörret och Söörret. 



Beshr. 1. Laxstadiet. Den blir icke så stor som blank- 

 laxen, men stiger dock till en längd af öfver 3V2 ^^t eller 

 1,050 mill. och en vigt af öfver 30 skålpund eller 13 — 14 ki- 



fario, 

 eriox, 



trutta. 



