582 Slägtet Salmo. 



eller stundom nästan trubbspetsigt afruudad. Underkäkens 

 längd innehålles omkring l^/g till nära 2:ne ggr och ögo- 

 nens längddiameter, som i allmänhet är mindre än pannans 

 bredd midt öfver dem, innehålles omkr. 4 till 5 ggr i hufvu- 

 dets längd. A l:ste gäl bågen hafva vi iakttagit 15 till 18 

 gälräfständer (enligt Smitt 11 till 17) och af dem 11 på ned ra 

 afdelningen samt 1 till 6 rudimentära. Analfenans höjd är i 

 allmänhet större än afståndet mellan fettfenan och stjertfenans 

 ytterste stödjestråle. Bröstfenans längd innehålles omkr. 5 7s 

 till 6 V4 ggi' i den nämnda totallängden, samt är betydligt 

 mindre än största kroppshöjden. Enligt Smitt utgör den 1(1.3 

 till 20 procent af nämnda totallängd. Stjertfenan är stundom 

 temligen djupt, ehuru vanligen grundt urringad, och med trubb- 

 spetsiga eller ock trubbiga hörn, och dess längste strålar äro i 

 allmänhet på långt när icke dubbelt längre än dess mellerste 

 d:o, och längden af de samme utgör omkr. % till Vs ^^ ^^^~ 

 vudets d:o. Fjällen äro mindre än de i de föregående stadierna 

 men dock tydliga, och uti en långsgående rad af V4 hufvud- 

 längd, och strax ofvan sidolinien hafva vi hos en af de minste 

 strax framom ryggfenan räknat omkr. 13—14 och midt öfver 

 analfenan omkr. 12 — 13. Färgen utmärker sig företrädesvis 

 genom de så kallade stirrbanden, som utgöras af 15 till 1(5 

 vertikale mörkt gråaktige fläckar på hvardera kroppssidan, sträc- 

 kande sig från strax bakom hufvudet till närheten af stjertfe- 

 nans bas, af hvilka somlige äro något mindre och icke sträc- 

 kande sig så långt ned pä kroppssidan och somlige äro afbrutne 

 vid sidolinien. Dessutom förekomma mellan de öfre delarue af 

 desse på ryggen hos de mindre ex. en del mindre mörkgrå fläc- 

 kar, som hos de större ex. lemnat rum för de vanlige rundade 

 mörke fläckarne derstädes. En del sådaue förefinnas dock äfveu 

 hos de mindre derstädes. Hos de större liknar för öfrigt färgen 

 mycket den samme i det föregående stadiet, ehuru den synes 

 vara något ljusare, och med färre svartaktige och rödaktige fläc- 

 kar, och liksom i föregående stadiet är fettfenan hos dem vid 

 spetsen rödaktig. Hos dem, som tillhöra den migratoriska ras, 

 som vandrar till hafvet, förmärkes på kroppssidorna hos de större 

 ex. en ganska tydlig silfvergrå glans, som då gör stirrbanden 

 något otydliga. 



5. Yngelstadiet. I detta stadiet skilja sig grålaxungarne 

 från dem af blank laxen hufvudsakligen endast genom något 



