Grålaxen. 585 



rödbrune fläckar, och öfre delarue af kroppssidorna med tätt 

 sittande dels svarte och dels brune fläckar, de förre vanligen 

 med en rödbrunaktig ring omkring. Under sidoliuien förefun- 

 nos ned emot buksidan temligen talrike rödbrune och Ijusröde 

 fläckar; bröstfenorna å öfra sidan emot basen rödgulaktiga. Hos 

 äldre hanar hafva vi i April och Maj månader ännu funnit 

 denne färg till betydlig del qvarstående. — Honan saknar krok 

 och företer ingen anmärkningsvärd skilnad från hennes van- 

 lige kroppsform, och äfven färgen är hos henne icke så af- 

 vikande från den vanlige som hos hanen, ehuru också hon 

 har buksidan något sotig. Hos en hona af 633 milhs total- 

 längd hafva vi vid samma tillfälle, då den ofvan först anförde 

 hanens färgteckning iakttogs, iakttagit följande drägt: Färgen 

 i allmänhet ljusare än den nämnde hanens, och de mörke fläc- 

 karne icke så tätt sittande. Kroppssidornas bottenfärg silfver- 

 grå, med svag kopparglans. Någre mindre fläckar rödbrune. 

 Buksidan hvitaktig och föga sotig. Hufvudet ofvan olivgrönt. 

 K3"ggfenan öfver allt mörkfläckig. Fenorna för öfrigt i allmän- 

 het svartgröna. Iris blekt messingsgul. Hos en annan något 

 mindre hona iaktlogo vi vid samma tillfälle ungef. samma färg- 

 teckning, men dess mörke fläckar voro talrikare. En tredje 

 afvek endast derigenom, att den icke hade nagre brune eller 

 rödaktige fläckar, och att fettfenan hade gulaktig kant och ett 

 par svarte fläckar, och de undra fenorna voro emot basen lju- 

 sare och vid spetsarne svartgrå. Denna så väl som honorna 

 eljest vanligen hade stjerten framom stjertfenan något lägre i 

 proportion än den hos hanen. 



Man har åtskilt åtskillige former eller raser, som i sin 

 mest utbildade eller typiska bildning kunna något så när 

 åtskiljas, men som alla öfvergå i h varandra och tydligen 

 äro beroende af lokala förhållanden, men äfven en 'del andra 

 omständigheter, t. ex. ålder- och könsskilnader, och, enligt 

 hvad vi redan ofvan anfört, sterilitet. I Skandinavisk Fauna 

 upptagas 5 dylika raser, nemligen: 1. Grålax {Salmo Er/ox, 

 Lin.); 2. Okla eller Börting (Sahno Ocla, Nilss.); 3. Lax- 

 öring eller Tajmen [Salmo Tnitta, Lin.) ; 4. Insjö-Forellen 

 {Salmo ferox^ Jardine) ; och 5. Bäck-Forell, Bäckro {Salmo 

 Fario, Lin.), och under den sist nämnda åtskiljas 2:ne former, 

 nemligen L Vanlig Forell eller Bäckro (Salmo Fario, Cuv.) 

 och 2. Fjellforell, Fjellörret (Salmo punctatiis, Cuv.). De 3:ne 



