588 Slägtet Salrao. 



der vattnet endast var 6 tum (Eng. mått) djupt '). De karak- 

 terer, som utmärka den vanlige forellen, så väl som de för fjell- 

 forellen, hafva redan ofvan vid beskrifningen af forellstadiet 

 blifvit anförda, och vi få endast här tillägga, att den förre, då 

 den vistas i öfverskuggade och stenige skogsbäckar, vanligen 

 har en särdeles mörk färg, med de mörke fläckarne nästan all- 

 tid omgifne af en ljus ring; att hanen har längre hufvud och, 

 då han är något mera utvuxen, längre bakom ögat räckande 

 öfverkäksben, ehuru han, liksom de yngre af de andra raserna, 

 saknar krok å underkäken; samt att vi iakttagit könsmogne 

 hanar med svalde testes vid 144 och d:o honor med stora ägg 

 vid 198 millrs totallängd. Fjellforellen är äfven den vexlande 

 efter lokal erne, och är i synnerhet typiskt utbildad i högre lig- 

 gande fjällsjöar. I något lägre liggande strömmar i granska- 

 pet af desse hafva vi funnit sådane, som i afseende på färgen 

 bildat en öfvergång mellan den och den vanlige forellen. Vid 

 anförandet af dessa raser torde vi äfven böra omnämna Vetterns 

 sterile Silfverlax, som stundom utmärker sig genom en färg, som 

 nästan är ännu starkare silfverglänsande än blanklaxens, och ge- 

 nom samme fåtalige och glese mörke fläckar som den, samt 

 genom en form å stjerten och stjertfenan, som liknar dennes. 



En monströs form af forellen förekommer stundom, i huf- 

 vudets form nästan liknande den så kallade torskekungen. Yar- 

 RELL^) har afbildat hufvudet af en sådan, utmärkande sig genom 

 en mycket kort, starkt stupande och tvärt af huggen nos, som 

 icke på långt när räcker så långt fram som underkäken. Den 

 var af mindre storlek och vägde icke öfver V2 skålpund. Lik- 

 nande missbildningar omtalas nyligen af D:r v. Kkauss^) under 

 benämningen Mopshufvud. Vi känna icke, att någon sådan 

 hos oss blifvit iakttagen. 



Grålaxen har inom vår Skandinaviska nord en allmännare 

 om än icke vidsträcktare utbredning än blanklaxen, och flnnes 

 här icke endast i alla de omgifvande hafven, utan äfven i de 

 flesta både större och mindre strömdrag, som hafva rent, klart 

 och kyligt och någorlunda hastigt rinnande vatten, med grusig 



1) Transact. of the Royal Society of Edinburgh, vol. XV, pag. 370. 

 - 1844. 



2) Hist. of Brit. Fisli. 3:d ed. vol. I, p. 286. 



3) Jahreshefte des Vereiiis fiir vaterländische Natiirkunde in Wiirt- 

 temberg, 42:er Jalirg. p. 345. — 1886. 



