590 Slägtet Salrao. 



kuperade och bergiga trakter. Liksom blanklaxen har den ge- 

 nom transport af befruktade ägg blifvit inplanterad på Tasma- 

 nien, Australien och Nya Zeland^). Den har äfven blifvit på 

 samma sätt inplanterad på Neilgherrybergen i södra Indien 2). 



Öfver grålaxens lefnadssätt hafva många iakttagelser blif- 

 vit anstälda, liksom öfver blanklaxens, men dock ej så många 

 exakt genomförda sådana, som de rörande den senare. Enligt 

 hvad man känner är den emellertid deruti mycket lik blank- 

 laxen, samt är en härdig, liflig och rörlig och skygg fisk och 

 en glupsk roffisk, som i synnerhet är i rörelse under aftnarna 

 och nätterna samt morgnarne för att söka sin föda. Den har 

 vanligen sina gömslen under stenar, trädrötter, öfverhängande 

 strandbräddar, buskar o. d., och då den blir öfverraskad, rusar 

 den med stor snabbhet dit. Detta är dock i synnerhet förhål- 

 landet med de mindre i mindre vatten. Ehuru den liksom 

 blanklaxen ofta är i besittning af en stark migrations- eller 

 vandringsdrift, och liksom den under sina vandringar ådaga- 

 lägger en utomordentlig styrka vid uppstigandet öfver forsar 

 och besegrandet af andra dylika hinder, är den dock icke så 

 regulier i sina vandringar, som den, emedan den stundom tyc- 

 kes inskränka dessa till de obetydligaste afstånd, och stundom 

 enligt de af Shäw gjorda utmärkta iakttagelserna alls icke van- 

 drar, äfven om inga hinder för vandringen f^j-efinnas. Den kan 

 stundom t. o. m. vara mycket stationär, och Norbäck säger, att 

 "ingen fisk bibehåller så länge sin vistelseort, utan att derifrån 

 aflägsna sig, som forellen, om den har tillräcklig näring". En 

 väsendtlig skilnad mellan den och blanklaxen råder i detta af- 

 seeude dessutom deruti, att grålaxen ofta uppgår i smärre och 

 grundare strömmar eller bäckar, som blanklaxen deremot för- 

 smår, och från desse fortsätter den uppstigandet i ännu smärre 

 bäckar och rännilar, som utmynna i de förra, och då ofta genom 

 lägre vattenstånd och bäckarnes delvis skeende utsinande återvä- 

 gen för den afstänges, har den förmågan att uthärda dessa mera 

 ogynsamma lefnadsförhållanden och att anpassa sig efter dem, 

 ehuru den derigeuom slutligen stundom blir den förkrympte 

 form, som ständigt qvarstannar i forellstadiet och utgör den 



1) Akthur Nicols; anf. st. 



2) Francis Day: The Fishes of Great. Britain & Irelaiul, vol. II, 

 pag. 107. 



