Grålaxen. 591 



egentlige forellen. En dylik anpassning eger icke blanklaxen i 

 allmänhet i fritt tillstånd, så vida icke förhållandena dervid 

 äro ovanligt gynsamma, såsom t. ex. händelsen är med Venerns 

 blanklax. Derigenom har grålaxen inom länderna erhållit en 

 allmännare utbredning än blanklaxen. Denna anpassningsför- 

 måga torde kunna anses såsom en antydning derom, att grå- 

 laxen ursprungligen tillhört smärre vatten och varit stationär. 

 I östre delarne af Skåne hafva vi haft tillfälle att iakttaga, 

 huruledes den typiske formen af den migratoriske grålaxen emot 

 lektiden i Oktober och början af November uppstiger i smärre 

 strömmar och bäckar, som omedelbart eller ock medelbart ge- 

 nom större d:o utfalla i hafvet, för att i dem förrätta sin lek. 

 Denna uppstigning har emellertid varit beroende af nederbörden, 

 och har endast egt rum, då denna varit ymnig, så att dessa 

 strömdrag varit mer eller mindre uppsvälda och derigenom lem- 

 nat grålaxen ett lämpligt tillträde'). De hafva då stundom 

 vandrat upp 2 — 3 mil från hafvet. En del af de smärre bäc- 

 karne äro af den ringa storlek, att de under sommaren, när 

 torka infaller, nästan upphöra att rinna, men i djupare hålor 

 (på stället så kallade "hölar") i de samma kunna dock vid dessa 

 tillfällen de migratoriske grålaxarnes af kom lingar fortsätta sin 

 tillvaro, och derifrån vid inträdande högre vattenstånd uppstiga 

 högre upp dels i samme bäckar och dels i andra med dem i 

 förbindelse stående vattendrag, hvarest de sedermera vid åter- 

 igen inträdande vattenförminskning och afstängning komma att 

 gälla och gå för egentlige foreller. Vi hafva anfört dessa iakt- 

 tagelser för att antyda, huruledes det utan tvifvel i många fall 

 tillgår vid de mindre vattendragens förseende med s. k. foreller, 

 och huruledes desse i allmänhet kunna betraktas såsom i när- 

 mare eller fjermare led härstammande från den större migra- 

 toriske grålaxen. Vid dennes uppstigande öfver höga qvarn- 

 dammar vid högt vattenstånd hafva vi åsett, huruledes den åda- 

 galagt en styrka och en snabbhet, som varit jemförliga med 



1) Uti de bäckar, som utfalla direkte i Östersjön, idkas vid dessa 

 tillfällen stundom en temligen indrägtig fångst af denne fisk med ett slags 

 fångstredskap, som hafva någon likhet med s. k, ålkistor, men deras största 

 öppning är rigtad nedåt strömmen- Fisken bär derstädes benämningen 

 Öred eller Laxöred. Enligt Benecke (Fische Fischerei etc. p. 400; har 

 man vid några smärre strömmar i Preussen ett slags fångstredskap för 

 fångst af blanklax, hvilka hafva temligen stor likhet med de nämnda. 



