596 Slägtet Salmo. 



i färskt vatten, så aflägga de efter 1 ä 2 månader vandrings- 

 drägten, men detta hindrar dock icke, att sådana qvarhållna 

 honor hösten derefter vid den normala åldern af omkr. 2 '/j år 

 erhålla mogen rom och fortplanta sig. Detta utvisar tydligen, 

 att vandringen till hafvet för grålaxen icke är så väsendtlig 

 som för blanklaxen, ehuru, såsom äfven ofvan blifvit anfördt, 

 det har lyckats att i fångenskapen få den senare att fortplanta 

 sig utan nämnda vandring. Vid återkomsten från hafvet såsom 

 öring, efter att der hafva vistats omkr. 80 dagar har dess längd 

 ökats med omkr. 120 till 130 mill. så att den då vid omkr. 

 2 års och 2 — 3 månaders ålder håller ungef. 300 mill. i total- 

 längd. Vid dess 2:dra återkomst från hafvet och vid en ålder 

 af 3 år och 3 månader har Shäw funnit den väga 2 V? skalp. 

 Vid 3:dje återkomsten, eller vid något öfver 4 års ålder, fann 

 han den väga 4 skålpund, och 4:de gången han tog samma 

 återkommande och alltid märkta exemplar, som då var öfver 

 5 år gammalt, vägde det 6 skålpund. Då denna tillväxt jem- 

 föres med blauklaxens, visar den sig mycket långsammare än 

 dennes, men det är dock troligt, att den under särdeles gyn- 

 samma förhållanden och rik tillgång på föda kan växa något 

 snabbare än det iakttagna fallet visar. Denna skilnad står för öf- 

 rigt i samband dermed, att grålaxen i allmänhet icke hinner till 

 den storlek, som blanklaxen. De exempl., som haft en vigt af 30 skål- 

 pund eller 12 — 13 kilogram, hafva derför antagligen haft en hög 

 ålder. Enligt Francis Day lär man en gång haft exempl. i fången- 

 skap, som uppnått en ålder af 53 år. Uti inskränkt vatten, 

 med obetydlig tillgång på föda, växer den icke. Vi hafva en 

 gång haft tillfälle att se foreller, som förvarades i en källa i 

 4 år, och som alltid bibehöllo ungef. samme storlek. Detta 

 bevisar emellertid äfven, att den är härdig och seglifvad, och 

 förklarar möjligheten af dess tillvaro i en del smärre rännilar 

 och till större delen uttorkade bäckar, hvarest man icke skulle 

 kunna vänta att träffa den. 



Ehuru grålaxen i allmänhet, icke har samma kulinari- 

 ska värde som blanklaxen och vanligen betalas lägre än 

 denne, blir den dock stundom jemngod med den och t. o. m. 

 bättre än den vanligen är. Så t. ex. är den fete, sterile 

 och ofta silfverblanke form, som i de nordlige delarne af 

 landet är känd under benämningarna Börsting, Börting och 

 Taimen, och hvars kött är lika rödt som blanklaxens, och som 



