614 Slägtet Salmo. 



Nedra kroppssidorna och buksidan stundom, isynnerhet hos hanarne, 

 temligen lifligt röda, stundom gulröda, stundom gulaktiga och 

 stundom gråhvita eller hvita, med silfverglans. Sidorna af ryg- 

 gen och kroppssidorna, äfven ned under sidolinien, vanligen be- 

 strödda med mer eller mindre talrike och olikstore, mindre, röde, 

 gulröde, gulaktige eller hvitaktige fläckar. Frambuken och undra 

 sidan af hufvudet ofta hvitaktiga, äfven om buksidan för öfrigt 

 är rödaktig eller gulröd. Rygg-, fett- och stjertfenorna uugef. 

 af ryggens färg, ehuru merendels något ljusare och stötande i 

 grågrönt, och den sist nämnda ofta baktill med en rödaktig 

 bräm och med undre kanten hvit eller gulhvit. Bröstfenorna 

 å yttre eller undra sidan stundom hvitaktiga, med mörk, grå- 

 aktig skuggning baktill och rödaktig eller gulaktig bakre kant 

 och den yttre d:o hvit, och stundom å denna sida emot basen 

 gulröda, samt å inre eller öfra sidan i midten svartgrå eller 

 blågrå. Bukfenorna stundom rödaktiga och stundom gulaktiga 

 eller hvitaktiga, med en mörk skuggning i midten ett stycke 

 från basen, och alltid med en bred hvit eller gulhvit yttre kant. 

 Analfenau hår en liknande hvit eller gulhvit kant framtill och 

 är för öfrigt stundom svartgråaktig eller gråaktig, stundom gul- 

 rödaktig, med någon gråaktig skuggning, stundom gulaktig och 

 stundom gråhvitaktig. Iris messingsgul, med mörkgrå skugg- 

 ning, och stundom med gulröd anstrykning. Munnen är i all- 

 mänhet inuti, åtminstone emot svalget, mer eller mindre svart- 

 aktig eller svart punkterad. — De sterile eller icke könsmogne 

 hafva vanligen en blekare färg: ryggen något ljusare blågråaktig 

 och nedre delarne af kroppssidorna och buksidan orangegula eller 

 gulaktiga, eller gulhvita, och kroppssidorna silfverglänsande, 

 dock vanligen med Ijuse, gulaktige fläckar ^). För öfrigt torde 

 äfven af denna varietet en ljusare färgdrägt stundom tillkomma 

 könsmogna exemplar samt vara motsvarande till den så kallade 

 blankrödingen af den föregående varieteten. C. G. Löwenhjelm^) 

 omtalar 2:ne olika färgraser af den samma från Luleå Lapp- 



1) På fjellryggen mellan Jemtland och Norge hafva vi i slutet af 

 September månad 1848 iakttagit sådana exemplar, fångade bland andra, 

 som voro könsmogna samt stadda i lek. Den, som fångat dera, hade väl 

 kännedom om deras sterilitet och större fetma, samt sade, att han ofta 

 fångat sådana. 



2) K. Vetensk. Akad:s Handl. 1843, p. 410. 



