650 Slägtet Mallotus. 



och bukfenornas fästen, samt utgör nära Vö af hufvudets d:o. 

 Hos honan utgör deras längd blott något mera än 1/2 af huf- 

 vudets d:o. Hos honom hafva de en rundadt rhomboidisk och hos 

 henne en bredt oval form och deras fäste är hos båda bredt 

 och snedt. Deras strålar äro 17 till 21 (vanligen hos hanen 

 19 till 20 och hos honan 17 till 19). — Bnkfenorna, som äro 

 fastade under ryggfenans början och nära intill hvarandra, äro 

 hos båda könen af ungef. samma längd som bröstfenorna, och 

 räcka hos hanen till anus, men hos honan på långt när icke 

 dit. De äro hos hanen af en bredt och snedt oval och hos ho- 

 nan af en oval form, och hafva 8 strålar jemte en liten rudi- 

 mentär stråle vid yttre sidan af den ytterste strålens bas. — 

 Stjertfenan är af medelmåttig storlek samt djupt inskuren och 

 med den nedre fliken vanligen något litet längre än den öfre. 

 Längden af dess längste strålar, som i allmänhet äro väl dub- 

 delt längre än dess mellerste d:o, utgör omkr. eller något mera 

 än V3 af hufvudets d:o. Den har 19 fullständige strålar, af 

 hvilka den ytterste å hvardera sidan icke är grenig, och ofvan 

 omkr. 9 och nedan omkr. 8 stödjestrålar. — Fjällen äro i all- 

 mänhet mycket små och tunna cycloidfjäll, sittande i sneda ra- 

 der, som i synnerhet under sidolinieu äro reguliera, och de på 

 kroppssidorna under nämnda linie äro temligen lätt afifallande. 

 Några rader af dem, som sitta närmast ofvan sidoliuien samt 

 på hvardera sidan af buken och der bakom (mellan buk- och 

 analfenorna) äro hos hanen större än de andra, samt förlängda 

 och nästan lineära och mer eller mindre tillspetsade, samt bilda 

 derstädes långsgående luddiga band, som gifvit anledning till 

 namnet Lödda och äfven till artnamnet villosus. Det ofvan 

 sidolinien varande bandet slutar med denna linie något framom 

 stjertfenan. De fjäll, som sitta på sjelfva buksidan äfveusom 

 långs hvardera sidan af analfenans bas, äro äfven större än de 

 vanliga på ryggen och kroppssidorna, men i allmänhet icke eller 

 föga förlängda och tillspetsade. 1 allmänhet äro fjällen endast 

 försedda med koncentriska streck, och de på ryggen äro mindre 

 än de på kroppssidorna under sidolinien, och de senare äro, lik- 

 som hos uorsen, icke täckta af någon silfverglänsaude ytterhud, 

 utan kroppssidornas silfverglänsaude färg härrör deraf, att hu- 

 den under de ytterst tunna fjällen är täckt af en sådan. De 

 förra äro af en rundad, dock vid den frie änden trubbspetsig 

 form, och de senare äro rundade eller rundadt ovala. Hos ett 



