656 Slägtet Mallotus. 



ned till den 65:tB nordliga breddgraden förekommer den dock 

 under vårmånaderne, och stundom i så stor mängd, att den 

 kan ösas upp ur hafvet. Söder om Nordland infinner den sig 

 icke reguliert hvarje år, ehuru den ned till Trondhjemsfjorden 

 på de flesta ställen fortfar att visa sig under våren, och den 

 somliga år uppträder talrik i nämnde fiord, och stundom kan 

 förekomma i stora stim utanför de Bergenska kusterna ned till 

 Haugesund och Stavanger. Här träffas den dock vanligen blott 

 på ett längre afstånd från land, och finnes stundom i ven- 

 trikeln hos långor, som fångas ute på fiskebankarne. Öster om 

 Lindesnäs, eller i närheten af Norges södra kust, förekommer 

 den endast tillfälligtvis, ehuru framl. Professor L. Esmark till- 

 varatagit icke så få exemplar från Christianiafjorden. Enligt 

 hvad CoLLETT anför, saknades loddan vid Finmarkens kuster 

 under detta seklet helt och hållet åren 1819—1838 eller 1839, 

 och enligt för handen varande uppgifter från närmast föregå- 

 ende århundrade lär den icke då hafva besökt Norges nordliga 

 kuster i så stora massor som nu, samt infann sig då icke der- 

 städes hvarje år, utan efter några års mellantid för hvarje 

 gång, och stundom blott på ett par ställen (Vardö och Vadsö). 

 Enligt den samme är det företrädesvis under de sista 40 åren 

 som den visat sig uppträdande något så när årligen mellan 

 Loppen i Vestfinmarken i vester och Hvita Hafvets mynning i 

 öster, ehuru den äfven nu varit irregulier, och dess ingång 

 (indsig) 1883 var högst obetydlig, och den uteblef då på flera 

 ställen helt och hållet. Under glacialperiodeu har den utan tvif- 

 vel varit talrik vid de sydligare delarne af Norge, emedan den 

 i betydlig mängd blifvit funnen subfossil i mergellera från 

 nämnde tid i mellersta och södra Norge. De flesta af dessa 

 fynd äro gjorda af framl. Professor M. Saes. Alla dylika lem- 

 ningar af den hafva blifvit funna inneslutna i bollar af hård 

 mergel, hvilka stundom uti storlek och form i påfallande grad 

 rättat sig efter konturerna af fiskens skelett. Desse bollar hafva 

 funnits i lösa lerlager i utskurna bräddar af strömmar. Som- 

 lige hafva träffats på 150 fots höjd öfver hafvet (Collett). — 

 För öfrigt förekommer loddan vid Kolahalföns ishafskust, och 

 öster ut åtminstone till Novaja Semlja, och den ingår i Hvita 

 Hafvet, ehuru den der är sällsynt^). Enligt Faber finnes den 



1) A. J. Mela: Vertebrata Feiinica. 



