Guldliixen. 6ö7 



torbeningar äro helt små och tunna, och luktnerverne genom- 

 borra brosket långt innanför dem. Det öfra silbenet är baktill 

 betäckt af de främre ändarne af pannbenen, och framträder i 

 öppningen mellan desse, och är der framom något utbredt och 

 afrundadt, men så starkt sammanvuxet med det underliggande 

 plogbenet, att det lätt kan tagas för en integrerande del af 

 detta, hvilket utskjuter, såsom redan är anfördt, ett godt stycke 

 framom det samma. De, såsom redan nämndt är, på hjessau 

 ofvan öfra nackbenet med hvaraudra sammanstötande hjessbe- 

 nens bakre kanter äro nästan alldeles jemne, och dessa bens 

 utsträckning på tvären är särdeles betydlig. Pannbenen äro 

 stora och baktill af betydlig bredd. De betäcka den vida stör- 

 ste delen af kraniet upptill, och sträcka sig framtill å öfra si- 

 dan af nosen uugef. midt för plogbenets artikulationsytor för 

 gombenen. Deras främre delar äro långsamt tillspetsade. Hvart- 

 dera har långs öfra sidan en bugtig slemkanal, som börjar vid 

 dess bakre kant och sträcker sig framom ögonhålan. Deras 

 orbitalkanter äro hvälfde, förtjockade och särdeles hårde. Långs 

 suturen dem emellan är en grund grop. Hyomandibularbeuet 

 är något böjdt framåt samt långt, så att dess längd är dubbelt 

 större än dess bredd upptill. Dess båda öfre ledknappar äro 

 icke sammansmälte, utan distinkte. O. sympJecticiiiii är sär- 

 deles egendomligt formadt: långt och smalt samt något ofvan 

 midten trubbviukligt böjdt, detta till följd af förlockets starka 

 böjning och den betydliga längden af dess nedre skänkel. Qva- 

 dratbenet är litet, men temligen tjockt, och något afvikande, 

 derigenom att dess främre till pterygoidbenet stötande kant är 

 afhuggen och grundt urbugtad, och dess bakåt frän ledknappen 

 utgående och tillspetsade utskott är längre än vanligt. Ptery- 

 gopalatinapparatens ben äro äfven till en del särdeles egendom- 

 liga och mycket afvikande från dem hos föreg. Salmonider. 

 Detta är emellertid mindre förhållandet med gombenet, som 

 temligen mycket liknar laxens, ehuru det är af svagare bygg- 

 nad, samt med sin bakre tillspetsade ände eller utskott sträc- 

 ker sig nära, fastän icke till quadratbenet. Blott på dess främre, 

 något inåt böjde del, som är starkt fästad vid plogbenet och 

 i förening med dettas främre kant bildar den nästan halfcir- 

 kelformiga tandbärande list, som strax bakom mellankäksbenen 

 1 framtill begränsar gommen, är det tandbeväpnadt. Det är upp- 

 il till något tjockare och der tillökt med brosk samt temligen 



