690 Slägtet Argentina. 



analfenan räkna vi den kota såsom den sista bålkotan, hvilken 

 bär det sista paret refben, fastade nära parapophysernas spet- 

 sar. Efter denna räkning blir bålkotornas antal 45, hvilket är 

 det samma, som Kköyek uppgifvit. Skulle alla de räknas som 

 bålkotor, hos hvilka parapophysernas spetsar icke äro samman- 

 smälte, blefve dessas antal tillökt med 2 — 3'). Den l:sta ko- 

 tan är mycket kort, och sitter djupt infästad i basilarbenets 

 bakre ände, och kan derför lätt förbises och anses såsom en 

 tillhörighet till nämnda ben. På 12 ä 15 af de främre ko- 

 torna är neuralbågen rörligt fästad, och på ännu flera äro neu- 

 rapophyserna upptill åtskilda. Ofvan alla de bålkotor, som äro 

 framom ryggfenan, äro liksom hos barren interspinalben, och 

 ofvan de 5 — 6 /främsta äro dessa sammanvuxna till ett par 

 tunna vertikala skifvor, af hvilka den främre genom ett liga- 

 raent är förenad med det öfre nackbenets bakåt utstående ut- 

 skott. En stor del af de främre bålkotorna, äfven af sådana, å 

 hvilka neuralbågen är fast sammanvuxen med kotkroppen, hafva 

 långa och fina diapophysialutskott. Blott på de 2 - 3 bakersta 

 kotorna är hsemalbågen rörligt fästad. Äfven den sista kotan, 

 som bär den snedt uppåt rigtade urostylen, är nästan icke böjd 

 uppåt, och derför är stjertfenan nästan helt och hållet homo- 

 cerk. — Posttemporalbenet liknar laxarnes, och dess nedre gren 

 är lång samt såsom redan är anfördt med ett ligament fästad 

 till o. opistothicum. Öfra nyckelbenet liknar äfven deras, men 

 är tunnare och med något kortare spets å öfre änden. Skulder- 

 apparatens öfriga ben äro i hufvudsaken bildade på samma sätt 

 som hos laxarne, med undantag af blott mindre betydande af- 

 vikelser. Så är den öfre. spetsen å nyckelbenet mera utdragen, 

 och den nedre delen af detta ben något kortare; scapulan väl 

 så stor, med aflångt oval scapularfenestra, och den delen af pro- 

 coracoidbenet, som går tvärs öfver nyckelbenet, mera utbildad. 

 Bäckenbenen äro deremot väseiidtligen olika dem hos föregående 

 Salmonider. De äro aflånga och till större delen af sin längd 

 nästan jemnbreda, vid främre änden snedt afskurna och med 

 den yttre vinkeln derstädes tillspetsad och utdragen. Vid deras 

 bakre ände hafva de å det inre hörnet ett ganska långt, inåt 

 och uppåt rigtadt cylindriskt utskott. 



1) Nilsson (Skand. Fauna) har i allmänhet räknat 65 kotor, och 

 KröYEE (Danmarks Fiske) 66 d:o. 



