Strömsillen. 693 



Argentina Cuvieri, Valenciennes: Hist. nat. des Poissons par Cuvier & 

 Valeiiciennes, T. XXI, pag. 413. — 1848. 



„ Yarrelli, Idem: ibm, pag. 418. 



„ Hehridicn, S. Nilsson: Skandinavisk Fauna. 4;de del. Fiskarna, 

 pag. 474. ~ 1855. 



,. Sphyreena, L. EsMARK: ibm, pag. 476. 



„ Hebridica, W. Yärkell: Hist. of Brit. Fishes, 3:d edit. (Richard- 

 son), vol. I. pag. 300. — 1859. 



„ sphyreena, A. GtJNTHER: Catal. of the Fish. in the Brit. Mus. 

 vol. VI, pag. 203. - 1866. 



,, hebridica, IdeM: ibm. 



„ sphyreena, R. Collett: Norges Fiske, pag» 171. — 1875. 



„ ,, A. W. MålM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 



550. — 1877. 



„ „ R. Collett : Meddelels. om Norges Fiske i Aarene 1875 



—78; Vid. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, N:o 1. (särsk. 

 aftr.), pag. 92. — 1879. 



„ ,. C. A. Hansson: Till kännedomen om Norra Bohusläns 



Vertebratfauna; Öfvers. af K. Vetensk. Akad:s Forh. 

 1880. N:o 4, pag. 22. — 1880. 



„ „ Francis Day: The Fishes of Great Britain and heland, 



vol. n, pag. 136, pl. 125. — 1880-1884. 



„ „ R. Collett : Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 



1879-83; Nyt Magaziu for Naturvid. 29 Bd. (särsk. 

 aftr.) pag. 109. — 1884. 



„ „ F. A. Smitt: Kritisk" Förteckning öfver de i Riksmu- 



seum befintliga Salnionider; Kongl. Svenska Vetenskaps 

 Akademiens Handlingar, Bd. 21, N:o 8 (särsk. aftr.), p. 

 196. — 1886. 



Enligt meddelande till S. Nilsson af L. Esmark, och äfven enligt R. 

 Collett benämnes den af fiskare vid Christianiafjorden i Norge, för livilka 

 den är väl bekant, StrömsihV). Dä den mycket sällan hos oss erhållits 

 vid Bohuslän, har den af fiskarena derstädes icke erhållit något namn. Uti 

 Skandin. Fauna benämnes den Mindre Silfverfisk, 



Beskr. Den ernår på långt när icke den storlek, som 

 föregående arten. Det största exemplar, bland många andra, 

 som Collett sett, hade en totallängd af 2()5 mill., och man 

 torde derför kunna antaga, att den icke når till en fots längd. 

 Den är mindre hoptryckt samt något smärtare än föregående, 

 och dess kroppsform närmar sig den trinde, ehuru, äfven den, 

 då den har fjällen i behåll, är långs åt kantig. Hos smärre 

 exemplar innehålles största kroppshöjden mellan 8 och 9 ggr 



1) Vi hafva någon gång hört detta namn vid Christiania äfven till- 

 delas Enyraulis encrasicholus, troligen beroende pä en förvexliiig. 



