Strömsilleu. 697 



Nilsson exemplar derifrån under den numera antagna benäm- 

 ningen Argentina sphyrmta. .Både enligt de af Esmäbk till 

 Nilsson lemnade uppgifterna och enligt Collett är den ej säll- 

 synt i Christiauiafjorden, i synnerhet i de inre delarne af denne 

 fjord, mellan öarna utanför Christiania, hvarest den, företrädes- 

 vis under höstmånaderne, stundom fångas i flera hundradetal i 

 de garn, hvarmed man tager sill och skarpsill. I de yttre de- 

 larne af Chriritianiafjorden lär den icke vara så talrik, ehuru 

 den då och då erhålles äfven der och t. o. m. fångas söder om 

 den. ned emot gränsen för Bohuslän. Enligt Collett har den 

 dessutom erhållits vid Tönsberg, Christiausand (der den lär 

 vara talrik), Kragerö, Flekkefjord, Stavanger, Bergen, Aalesund 

 och i Trondjemsfjorden, der den möjligen har sin nordlige gräns. 

 — Utom vår Skandinaviska nord förekommer den sparsamt vid 

 kusterna af Skotland och England samt talrikt på många ställen 

 i Medelhafvet. 



Enligt Collett lär den i synnerhet hålla sig på lerbotten 

 samt ofta under vintern fångas på krokar, som blifvit utsatte 

 för fångst af de mindre arterna af slägt. Gadus. Stundom 

 träifas den på större djup, och Malm har erhållit den uttagen 

 ur ventrikeln hos längor, som fångats på ett djup af omkr. 

 200 fram nar på Storeggen utanför Norges vestkust, I Chri- 

 stiauiafjorden lär den i allmänhet hålla sig på ringa djup (en- 

 ligt Skand. . Fauna 12 — 15 famnars), och den går der, åtmin- 

 stone stundom, i stim, emedan det händt att man på samma 

 garn på en gång kunnat fånga "Yo skäppa eller 10 liter" af 

 den. Den skall enligt Yarkell hafva, liksom norsen, en gurk- 

 lik lukt, då den kommer upp ur vattnet. Då den fångas, af- 

 falla merendels strax vid fångsten en stor del af fjällen, och 

 den lefvande fisken blir derigenom enligt Collett alldeles red- 

 lös, och flyter på vattenytan, utan att kunna tränga ned i vatt- 

 net. Den lefver af diverse ryggradslösa hafsdjur, såsom kräft- 

 djur, maskar, Hydrozoer m. fl. af hvilka man i dess ventrikel 

 funnit lemningar. Enligt Collett lär den leka på mycket olika 

 tid. Han har iakttagit den med fullmogen rom i Christiauia- 

 fjorden i medlet af Oktober, och vid Stavanger i medlet af Juni, 

 hvilken senare tid öfverensstämmer med den af Yarkell iakt- 

 tagne. Enligt Kisso leker den i Medelhafvet vid Nizza under 

 våren. Den fångas i Norge dels med nät och dels med krok. 

 Af de, som fångas' i Medelhafvet, användes ofta simblåsan till 



