Hvitlaxen. 699 



NeVma öder der Sibirische Weisslachs, Lepechin: Tagebuch der Reise durcli 

 verschiedene Provinzen des Russischen Reiches, 2:er Theil, 

 pag. 192. Taf. 9, fig. 1-3. — 1775. 



Salmo Nehna. Gmelin : Caroli a Linné Systema Naturse, ed. XlII:ma, 

 T. I, Pars III, pag 1372. - 1788. 

 „ Leucichthys, Pallas : Zoographia Rosso-Asiatica, vol. III, pag. 392. 



— 1831. (Ex parte). 



„ Mackensii? Richabdson: Fauna Boreali-Americana, vol. III, pag. 

 183, pl. 84. - 1836. \Verisimile). 

 Coregoniis clupeoides, W. Lilljeborg: Bidrag till Norra Rysslands och 

 Norriges fauna, samlade under en vetenskaplig resa i 

 dessa länder 1848; Kongl. Vetensk;s Akademiens Hand- 

 lingar 1850, pag. 304. — 1851. 

 „ „ S. Nilsson : Skand. Fauna, 4:de del. Fiskarna, pag. 466. 



— 1855. 



lucius, A. GtJNTHER: Catal. of the Fishes in the British Mu- 

 seum, vol. VI, pag. 195. — 1866. 

 Stenodus Mackensii? Jordan & Gilbert: Synopsis of the Fishes of North 



America, pag. 304. — 1882. (Vérisimile). 

 Luciotruttfi nehna. F. A. Smitt-. Schematisk framställning af de i Riksmu- 

 seum befintliga laxartade fiskarnes slägtskapsförhållan- 

 den; Öfvers. af K. Vetensk. Akad.-s Förh. 1882, N:o 8, 

 pag. 34 (särsk. aftr.). — 1883. 

 Stenodus „ Idkm: Kritisk Förteckning öfver de i Riksmuseum be- 



fintliga Salmonider; K. Sv. Vet. Ak:s Handl. Bd. 21. 

 N:o 8. pag. 208, tafl. IV. fig. 57 & 58 (särsk. aftr.) — 

 1886 

 Beskr. Den är en af de större inom denna familj, och lär enligt 

 Pallas och Lepechin täfla i storlek raed blanklaxen. Enligt den förre lär 

 den stundom öfverstiga 4 fot eller 1200 mill. i längd: '"E majoribus sui 

 generis, biulnari ssepe major"; och den senare har haft exemplar af omkr. 

 25 skålpunds vigt. De, som ur Hvita Hafvet uppstiga i Dwinan, torde 

 dock sällan, om någonsin, ernå denne storlek. Det största exemplaret der- 

 ifrän i Riksmusei samlingar har enligt Smitt frän nosknölarne till spet- 

 sarne af de mellerste stjertfenstrålarne en längd af 630 mill. — Kropps- 

 formen är mer eller mindre smärt och långsträckt, och största kroppshöj- 

 den innehålles nära eller omkr. 6 ggr i totalläni,'den hos de yngre och 

 omkr. 5V2 d:o d:o hos de äldre, samt är mindre än hufvudets längd. Stör- 

 ste tjockleken utgör omkr. '/^ af kroppshöjden Stjertens höjd strax framom 

 stjertfenan utgör hos de yngre knappt och hos de äldre väl '/3 af hufvu- 

 dets längd. Afståndet mellan nosspetsen och anus utgör omkr. '/j af to- 

 tallängden. — Hufvudet är temligen långt och, betraktadt från sidan, 

 framåt jemnt tillspetsadt, med nosspetsen trubbspetsig, med öfra och undra 

 profilkonturerna nästan räta, och med den senare något mera uppstigande än 

 den förra är nedstigande, och med underkäken bildande den trubbige spet- 

 sen ett godt stycke framom noskanten, hvilken senare är nästan tvär och 

 endast obetydligt konvex. Pannan mellan ögonen är nedplattad och hjessan 



