702 Slägtet Coregonus. 



VI. Slägtet Coregonus, Artedi. 1738. 



(Genera Piscium, pag. 9. — 1738) 



Kroppsformen i allmänhet väl proportionerad och mer 

 eller mindre hoptrycht, och kroppen täckt med medelmåttigt 

 stora och tunna cycloidfjäll. Sidolinien fullständig. Munnen 

 liten, med små och mycket korta mellankäkshen och mer eller 

 mindre korta och höga öfverkäksben, som icke räcka till ögo- 

 nens hakre kanter, och munnen nästan utan tänder.^ och endast 

 med rudimentära sådana på tungan och stundom på mellan- 

 käkshenen, underkäken och gomhenen. Gäl räfständerna vex- 

 lande: stundom talrika och fina, och stundom färre och tjoc- 

 kare, och i allmänhet taggiga på inre sidan. Gälhinnans strå- 

 lar 7 — 10. Falska gälarna stora. Ryggfenan har sitt läge 

 något framom midten af totallängden, och hukfenorna, som of- 

 van basen hafva hihang, äro belägna under den, och den är 

 vanligen högre än lång. Analfenans längd är stundom något 

 större, stundom angef. lika med och stundom något mindre än 

 den samma af ryggfenan. Stjertfenan i allmänhet djupt ur- 

 ringad eller inskuren. Appendices pyloricce talrika. Färgen 

 å kroppssidorna silfverhvit eller silfvergrå, och ofläckad. 



Till detta slägte har man räknat öfver 40 arter, men en- 

 ligt de af Smitt i of van citerade arbete öfver Salmoniderne 

 framstälda undersökningar äro de hit hörande formernes vexlin- 

 gar, som dels äro individuella och dels beroende på ålder och 

 lokala förhållanden och pä dermed i samband stående mer eller 

 mindre tillgång på föda, nästan obegränsade, och till följd deraf 

 är utan tvifvel det vida största antalet af dessa arter endast 

 att betrakta såsom nominella, och kunna oftast icke ens få 

 värde af varieteter. Konstanta och i ögonen fallande yttre skilj- 

 aktigheter mellan könen förefinnas icke. Alla tillhöra tempe- 

 rerade och kalla trakter inom norra hemisferen i Gamla och 

 Nya Verlden, och en stor del af dem äro migratoriska och 

 vandra ur hafvet eller större eller mindre insjöar upp i floder 

 och strömmar, som der utfalla. De lefva för det mesta af rygg- 

 radslösa djur, men stundom äfven af småfisk, och kunna icke 



