714 Sliigtet Coregonus. 



guliert rundadt oval form, de i sidolinien med den instuckne 

 kanten trubbvinkligt utstående. De äro vanliga tunna cycloid- 

 fjäll, med ungef. central käi-na och tätt stående koncentriska 

 strimmor och utan radiära sådana. Hos ett ex. af 255 millrs 

 totallängd hafva vi funnit ett fjäll i sidolinien midt undei- 

 ryggfenans början hafva höjddimensionen 6 och längddimen- 

 siouen 4V2 mill. Med inberäkning af de smärre ofvan och ne- 

 dan, äro de långsgaende fjällradernas antal mellan ryggfenan 

 och basen af bukfenan 17, af hvilka sidoliniens är den 9:de. 

 räknad uppifrån. Antalet af sidoliniens fjäll vexlar mellan 75 

 och 87. — Färgen på ryggen, öfra sidan af hufvudet och me- 

 rendels spetsen af underkäken blågrön, och på sidorna af huf- 

 vudet, och kroppen samt på buksidan glänsande silfverhvit, på 

 buksidan dock med svagare glans, och på gällocken stundom 

 med messingsgul anstrykning. Rygg-, fett- och stjertfenorna 

 gi-ågröuaktiga, den första och sista med svartaktige spetsar. 

 Biöstfenorua vid yttre kanten grågröna, vid basen ljust gråröda 

 och eljest hvitaktiga. Buk- och analfeuorna vid basen blekt 

 gråröda och för öfiigt hvitaktiga, den senare stundom med eu 

 liten grågrön fläck vid bakre kanten. Iris silfverhvit. 



Skelettet föieter obetydliga afvikelser frau det samma hos 

 de egentlige sikarne, hvilket senare nedan beskrifves. I afse- 

 ende på det fasta kraniet, afviker detta hufvudsakligen endast 

 genom en något svagare byggnad, en mera långsträckt form, 

 en svagare utveckling af en del utskott, och en något afvikande 

 form å ethmoidbrosket. Dess bredd baktill öfverstiger blott 

 med ungef. Y- dess höjd derstädes. Det hoptryckta, bakåt ut- 

 stående utskottet å öfra nackbenet är mycket litet och rudi- 

 mentärt, och det bakåt utstående utskottet å hvartdei-a o. pte- 

 roticwn är helt kort, och så är äfven det å o. epotica. Eth- 

 moidbrosket, äfven om det jemföres med det af den form af 

 de egentlige sikarue, som tyckes komma siklöjan närmast, nem- 

 ligen Eingsjöns bläsik, är smalare och lägre, ehuru de tunno- 

 sade gråsikarne hafva det ungef. lika smalt, men betydligt högre. 

 Den å hvardera sidan framom näshålan utstående knöl ^), som 

 detta brosk har nära dess främre ände, sitter ej så nära ellei' 

 nästan omedelbart intill denne ändes framkant, som hos både 



1) Deime knöl i förening med den ene ledknappen vid öfverkäksbe- 

 nets främre ände bildar den sä kallade "nosknölen" (Nilsson). 



