720 Slägtet Coregonus. 



Underslägtet Coregouus, Artedi. s. strict. 



Underkäkens spets framskjuter icke framom spetsen af öfverkäken. 

 Tänder förekomina på mellankäksbenen och tungan och stundom äfven på 

 främre änden af underkäken samt ofta på gombenen Mellankäksbenen 

 af vexlande storlek, ehuru alltid små, dock jemförelsevis större än lios 

 föreg. underslägte. och i synnerhet upp)till tjockare, och de båda lameller, 

 af hvilka hvartdera är hildadt, vid öfre kanten åtskilda, hvarigenom i 

 denne kant bildats en långs den samme gående ledgrop, i hvilken öfver- 

 käksbenet artikulerar, och mellankäksbenen äro på grund deraf mer eller min- 

 dre vertikalt stälda, eller ock till och med något bakåt riglade. Gälhin- 

 nans strålar i allmänhet 8 — 10. 



De egentlige sikarne äro i allmänhet migratoriske, och 

 vandra liksom laxarne vanligen m- hafvet eller större insjöar 

 upp i floder och strömmar uppför der varande forsar, och dessa 

 vandringar hafva merendels samma ändamål som laxarnes, men 

 en del hafva genom inträdda nivåförändringar mellan land och 

 haf blifvit instängde i smärre insjöar, utan samband med ström- 

 drag af för dylike vandringar tillräcklig betydenhet, och hafva 

 derigenom blifvit tvungne att vara stationäre, samt att leka i 

 samme sjöar, der de vistas, liksom förhållandet ofta är med 

 rödingen. 



Ofvan (sid. 702) hafva vi yttrat, att de till slägtet Core- 

 yonus i allmänhet hörande arterna äro i hög grad föränderliga. 

 Detta är företrädesvis händelsen med dem, som tillhöra det 

 här i fråga varande underslägtet, eller de egentlige sikarne. 

 Uti det ofvan citerade arbetet af F. A. Smitt ^) har detta tyd- 

 ligt blifvit ådagalagdt, och han har funnit sig föranlåten att 

 betrakta alla de former, med hvilka vare inhemske och äfven 

 en del utländske sikar uppträda, såsom tillhörande en enda art, 

 som af honom med rätta erhållit namnet Coregonus lavaretus, 

 Linné ^). Äfven vi hafva haft tillfälle att undersöka ett be- 

 tydligt antal egentlige sikar från 40 —50 olika inhemska lokaler 



1) En hufvudsakligen härmed öfverensstäramande synoptisk framställ- 

 ning af de olika i Riksmuseum befintligo lax- och sikformerne ra. fl. var 

 af Smitt lemnad redan i Öfvers. af K. Vet. Akad:s Förh. 1882, N:o 8. 



2) Denna åsigt, ehuru ej närmare motiverad, var redan 1877 uttalad 

 af A, W. Malm. (Göteborgs och Bohusläns Fauna, p. 547), och till en 

 del ännu tidigare af R. CoLLETT (Norges Fiske, p. 166. — 1875). 



