7(18 Släsrtet Coreo^onus. 



lika med och stundom något större än hufvudets d:o. — Fjäl- 

 len likna dem hos föregående underart, och sidoliniens fjäll äro 

 omkr. 82 till 102. I de sydligare trakterna af Sverige har 

 hanen stundom i lekdrägten omkr. 6 till 7 långsgående rader 

 af temligen Ijuse knölar på fjällen å hvardera kroppssidan, och 

 då har åtminstone ofta nosspetsen en sådan mjuk förlängning 

 som den, hvilken blifvit afbildad af Bloch och Kröyek, och 

 som föranledt dess förvexling med den rätte näbbsiken. I mel- 

 lersta Sverige hafva vi icke under lektiden eller eljest hos denna 

 underart iakttagit några knölrader. — Färgen är underkastad 

 åtskilliga vexlingar, och är, liksom hos föregående underarter 

 stundom mörkare och stundom ljusare, samt liknar för det 

 mesta deras. A ett nyligen i slutet af Oktober fångadt exem- 

 plar hafva vi antecknat följande färg: Ryggsidan blägrönaktig, 

 på hufvudet grågrönaktig. Sidorna af hufvudet och kroppen 

 silfvergrå, de förra med någon messingsglans, och på de senare 

 med en liten svartaktig fläck vid främre kanten af hvarje fjälls 

 blottade del. Buksidan hvit, nästan utan silfverglans. Rygg- 

 och stjertfenorna af ryggens färg, ehuru mörkare, den förra 

 med köttröd anstrykning emot basen och der med uågre svart- 

 aktige fläckar. Bröstfenorna gråröda emot basen och blågröua 

 emot spetsen. Bukfenorna gråhvita vid basen och blägrönaktiga 

 för öfi"igt, och med någre mörke fläckar ofvan vid basen samt 

 med ljusare strålar. Analfenan svartgrön, med gråhvite strålar 

 och mörkare, svartaktige fläckar vid basen. På locket och un- 

 derlocket en del mindre mörkt grönaktige fläckar. Iris silfver- 

 hvit, med svag messingsglans, och med mörk skuggning upp- 

 till. Stundom äro kroppssidorna ljusare, silfverhvita, och stun- 

 dom med temligen tät svartaktig punktering vid de bakre fjäll- 

 kauterne, så att man vid viss belysning kan se smala långsgå- 

 ende gråaktiga band å de samma, och stundom äro fenorna vid 

 spetsarne svartaktiga. 



Skelettet. Det fasta kraniet liknar till formen och bygg- 

 naden mycket det samma af laxartei-na, men har smalare nos- 

 afdelning samt något större qvarstod af primordialkraniets brosk, 

 i synnerhet i den nämnda afdelningen. Basilarbenet är ungef. 

 lika högt som bredt och genom sidonackbenens båda med hvar- 

 andra sammanstötande ledknappar utestängdt från nackhålet. 

 Sidonackbenen sammanstöta med hvarandra äfven vid nackhå- 

 lets öfre del, och omsluta således helt och hållet detta hål. 



