784: Slägtet Coregouus. 



imgef. lika med, och, såsom nyss anfördes, hos de äldre och 

 mera typiskt utbildade ej sällan märkbart större än dess bredd 

 öfver de samme. Nosspetseu är i allmänhet mycket mjuk och 

 bildad af en fibrös väfnad, som derjemte innehåller fett, eller 

 af hud- och fettväfnad, hvadan den lätt skrymper tillsamman, 

 om den utsattes för torkning eller för inverkan af något ad- 

 stringerande fluidum, t. ex. stark sprit. Stundom är den något 

 uppsväld, eller nästan halfklotformig, och stundom trubbspet- 

 sig. I allmänhet är den, sedd ofvanifrån, trubbigare än då den 

 ses från sidan. Den är så betydligt framstående framom mun- 

 nen, att dess främre profil är särdeles starkt bakåt rigtad, och 

 detta ofta i så hög grad, att denna rigtning nästan är horison- 

 tel, och att således nämnde profil är förändrad till en undre i 

 stället för en främre. Då är den dock bakerst, der den är bil- 

 dad af mellankäksbenen, något nedåt böjd, till följd af dessa 

 bens rigtning uppifrån nedåt. Näsborrarne sitta närmare ögat 

 än nosspetseu. Öfverkäksbenet räcker vanligen till, men stun- 

 dom icke till ögats framkant, och dess längd innehålles omkr. 

 3 till 4 ggr i hufvudets d:o, och omkr. 2^4 titl SVg ggi" i af- 

 ståndet mellan noskuölens framkant och bakerste kanten af un- 

 derlocket. Dess höjd innehålles omkr. 2^/2 till SVa ggi" i dess 

 längd. Dess yttre sida är långs åt konkav, och dess nedre kant 

 är något utstående. Underkäkens längd är betydligt större än 

 stjertens minsta höjd, samt innehålles omkr. 2'/^ till 2^5 ggr 

 i hufvudets längd, och dess bakre ände är i allmänhet bakom 

 och sällan under ögats midt. Ögonen äro temligen stora, och 

 deras längddiameter innehålles omkr. 4^/3 till 5 ggr i hufvu- 

 dets längd. Pannans bredd midt öfver ögonen är hos de yngre 

 ungef. lika med och hos de äldre större, ehuru icke särdeles 

 betydligt, än nämnde diameter. — Tänder, ytterst små, före- 

 komma på mellankäksbenen och tungan, men vi hafva icke 

 kunnat finna några på underkäken eller gombenen, så att de 

 synas vara mindre utbildade hos denna underart än hos den 

 närmast föi-egående. — Gäl räf ständerna äro glesa och korta, 

 och å den främste gälbågen hafva vi icke funnit högre antal 

 än 27, hvaraf 17 på nedra afdelningen, och oftast blott 23 till 

 24. — Ryggfenan börjar på ett afstånd frå)i nosspetseu, som 

 innehålles knappt 22/5 till väl 2V2 ggi' i totallängden, och 

 dess höjd utgör ungef. '/j till y^, och dess längd ungef. V2 ^-f 

 hufvudets längd. — Analfenan börjar på ett afstånd från nos- 



