30 SCHENK JAKAB 



Madártani töredékek a Fertőről. 



írta : Schenk Jakab. 

 2 táblával és 3 szövegrajzzal. 



JÓ néhány évvel ezelőtt több ízben hosszabb időt töltöttem a 

 Fertő mellett, e nagyhírű madártani vidék jelenlegi ornithofaunisztikai 

 viszonyainak tanulmányozása céljából. Egyrészt az átvonuló fajoknak és 

 azok mennyiségének, másrészt a fészkelő fajoknak a megállapítására töre- 

 kedtem s úgy terveztem, hogy ezeknek az előzetes tanulmányoknak a 

 kiegészítése céljából később lehetőleg egy teljes vonulási és fészkelési 

 idényt is töltök a Fertő mellett, hogy annak jelenlegi madártani viszo- 

 nyairól minél teljesebb képet nyújthassak. Ezt a tervemet, sajnos, nem 

 tudtam végrehajtani s minthogy nincs is rá kilátásom, hogy a jövőben 

 megvalósíthassam, közreadom akkori bizony nem nagyon gazdag meg- 

 figyeléseimet, melyek bár csak töredékek, de mégis főbb vonásokban elég 

 hű képet adnak a Fertő akkori madártani viszonyairól. 



De nemcsak a tanulmányozásra fordított idő elégtelensége volt az 

 oka annak, hogy megfigyelési anyagom meglehetősen szegényes, hanem 

 egyúttal az időjárás is, amely mind a három alkalommal a lehető leg- 

 rosszabb volt s nagy mértékben megakadályozta a madárélet élénkebb 

 megnyilvánulását. Ezt a körülményt különösen hangsúlyozom főleg a 

 Fertőre vonatkozó madártörténetirás szempontjából és azzal a hozzá- 

 adással, hogy a területen állandóan lakó vadászok és madárismerők egybe- 

 hangzó állítása szerint is még csak két-három évre visszamenőleg is 

 sokkal gazdagabb volt a Fertővidék madárélete, mint épen az én meg- 

 figyeléseim idején. 



Az időjáráson kívül azonban egyéb hatások is közreműködhettek 

 abban, hogy a madárélet nem volt oly gazdag, mint ezelőtt. A Fertő 

 partjának jelentékeny részén azelőtt kaszálók voltak, míg az én időmben 

 itt marhajárás volt, amely tudvalevőleg nem kedvez a madárvilág letele- 

 pülésének. A kaszálók megszüntetése hozta magával azt is, hogy elma- 

 radtak a szénaboglyák, főleg azok alapjai, amelyek a környező vizenyős 

 és főleg nyugati viharok alkalmával elöntött területből kiemelkedve biztos 

 és kedvenc fészkelőhelyei voltak a következő évben a dankasirályok- 

 nak, vadrécéknek, cséreknek, szerkőknek stb. 



A Fertő vízállása szintén hozzájárulhatott az átvonuló és fész- 

 kelő madarak számának időleges csökkentéséhez. A Fertő vízállása 

 ugyanis hosszabb periódusokban jelentékenyen változik s madártani viszo- 

 nyainak egyik igen jelentékeny sajátossága, hogy bizonyos határokon 



